VALSTYBĖS DUOMENŲ AGENTŪROS
GENERALINIS DIREKTORIUS
ĮSAKYMAS
DĖL STATISTINĖS ATSKAITOMYBĖS NAŠTOS ŪKIO SUBJEKTAMS RODIKLIO SKAIČIAVIMO METODIKOS APRAŠO PATVIRTINIMO
2023 m. sausio 23 d. Nr. DĮ-9
Vilnius
Vadovaudamasi Statistinio tyrimo metodikos arba aprašo rengimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2021 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. DĮ-242 „Dėl Statistinio tyrimo metodikos arba aprašo rengimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ir 2022 m. gruodžio 13 d. Metodinės komisijos posėdžio protokolu Nr. DP-107:
1. Tvirtinu Statistinės atskaitomybės naštos ūkio subjektams rodiklio skaičiavimo metodikos aprašą (pridedama).
2. Pripažįstu netekusiu galios Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2013 m. rugsėjo 23 d. įsakymą Nr. DĮ-169 „Dėl Statistinės atskaitomybės naštos ūkio subjektams rodiklio skaičiavimo metodikos patvirtinimo“.
PATVIRTINTA
Valstybės duomenų agentūros
generalinio direktoriaus
2023 m. sausio 23 d. įsakymu Nr. DĮ-9
STATISTINĖS ATSKAITOMYBĖS NAŠTOS ŪKIO SUBJEKTAMS RODIKLIO SKAIČIAVIMO METODIKA
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimų bei Europos komisijos sprendimų, įpareigojančių įmones teikti įvairioms institucijoms informaciją, vykdymas virsta išlaidomis įmonėms. Šias išlaidas sudaro informacijos kaupimo, apdorojimo, saugojimo, perdavimo ir kitos išlaidos. Oficialioji statistika taip pat prisideda prie šios administravimo naštos.
2. Atsižvelgdamas į tai, kad nepagrįsta ir neproporcinga administracinė našta turi rimtą neigiamą poveikį šalies gyventojams, ekonomikai ir verslo aplinkai, Lietuvos Respublikos Seimas priėmė Administracinės naštos mažinimo įstatymą, kuriame pabrėžiamas poreikis imtis administracinės naštos mažinimo priemonių, siekiant taupyti piliečių, verslo subjektų ir valstybės finansinius, materialinius ir nematerialinius išteklius.
3. Siekiant tolygiai paskirstyti statistinės atskaitomybės naštą įmonėms, ją sumažinti ar netgi daryti įtaką sprendimams, kuriais reikalaujama teikti tam tikros rūšies statistiką, būtina mokėti šią naštą įvertinti. Tuo tikslu Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2012 m. savo nutarimu patvirtino Administracinės naštos ūkio subjektams nustatymo metodiką, o 2022 m. – jos pakeitimus.
4. Paprastai statistinės atskaitomybės našta yra matuojama laiku, kurį realiai skiria respondentas (ūkio subjektas) statistiniams duomenims parengti ir statistinėms ataskaitoms pildyti. Į šį laiką taip pat įeina ir laikas, sugaištamas rengiant rodiklius, kurių nėra įmonės apskaitos sistemoje, bet kurie turi būti pateikti statistinėse ataskaitose. Kaip rodo daugelio šalių patirtis, vieno abstraktaus kiekybinio rodiklio skaičiavimas nėra prasmingas. Norint pasinaudoti šiuo rodikliu planuojant statistinius tyrimus ir siekiant priimti sprendimus naštos įmonėms mažimo srityje, reikia žinoti, kaip įmonių sugaištas laikas statistikai pasiskirsto tarp įvairių tyrimų, ekonominių veiklų, skirtingų įmonių dydžio grupių, netgi atskirų rodiklių.
II SKYRIUS
TIKSLAS
III SKYRIUS
PAGRINDINĖS SĄVOKOS
7. Statistinės atskaitomybės naštos rodiklio skaičiavimo metodikoje (toliau – metodika) vartojamos sąvokos:
7.1. Ūkio subjektas – fizinis ar juridinis asmuo arba kita organizacija, juridinio asmens ar kitos organizacijos filialas, Lietuvos Respublikos teritorijoje vykdantis teisės aktų reglamentuojamą ūkinę veiklą, kurią prižiūri įstatymų nustatyta tvarka įgalioti atlikti viešąjį administravimą subjektai.
7.2. Respondentas – fizinis asmuo arba juridinis asmuo, užsienio įmonės filialas, registruotas Lietuvoje, įmonių grupė ar jos dalis arba kita organizacija ar jų padalinys, teikiantys ar privalantys teikti statistinius duomenis oficialiąją statistiką tvarkančioms įstaigoms.
7.3. Statistinės atskaitomybės našta – darbo laiko sąnaudos, kurias patiria ūkio subjektas, vykdydamas oficialiąją statistiką rengiančių institucijų teisės aktuose nustatytus privalomus informacinio pobūdžio įpareigojimus.
7.4. Statistinis formuliaras – statistiniams duomenims įrašyti ir elektroniniu būdu teikti naudojamas oficialiąją statistiką tvarkančios įstaigos patvirtintas ir oficialiai paskelbtas dokumento blankas su informacija apie statistinį tyrimą ir paaiškinimais, kaip pildyti šį blanką. Statistiniam formuliarui prilyginamas statistinių rodiklių sąrašas, kurį tvirtina ir oficialiai paskelbia oficialiąją statistiką tvarkančios įstaigos.
7.5. Statistinių rodiklių sąrašas – elektroniniu būdu statistiniams duomenims teikti naudojamas oficialiąją statistiką tvarkančios įstaigos patvirtintas ir oficialiai paskelbtas statistinių rodiklių rinkinys su informacija apie statistinį tyrimą ir paaiškinimais.
IV SKYRIUS
TEISINIS PAGRINDAS
8. Statistinės atskaitomybės naštos vertinimą reglamentuojantys teisės aktai:
8.2. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 m. sausio 11 d. nutarimas Nr. 4 „Dėl Administracinės naštos ūkio subjektams nustatymo metodikos patvirtinimo“;
V SKYRIUS
TAIKOMI KLASIFIKATORIAI
9. Ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius (EVRK 2 red.), patvirtintas Statistikos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės generalinio direktoriaus 2007 m. spalio 31 d. įsakymu DĮ-226 (Žin., 2007, Nr. 119-4877) ir paskelbtas Lietuvos statistikos departamento interneto svetainėje www.stat.gov.lt → Klasifikatoriai → Centrinė klasifikatorių duomenų bazė.
VI SKYRIUS
TIRIAMOJI VISUMA, VERTINAMI PARAMETRAI
10. Vertinama statistinės atskaitomybės našta visiems ūkio subjektams, išrinktiems teikti statistinius duomenis oficialiąją statistiką rengiančioms institucijoms.
11. Vertinami parametrai:
11.1. vidutinis statistinės ataskaitos / duomenų pagal statistinių rodiklių sąrašą parengimo laikas;
VII SKYRIUS
TAIKOMI METODAI
12. Visų statistinių formuliarų / statistinių rodiklių sąrašų pabaigoje pateikiamas prašymas nurodyti, kiek laiko respondentas skyrė statistinei ataskaitai parengti.
13. Ketvirtinio ar mėnesinio periodiškumo statistiniuose tyrimuose ūkio subjektų prašoma įvertinti savo laiko sąnaudas tik vieną kartą per metus.
14. Statistinių tyrimų vadovai ar kiti statistinių tyrimų organizatoriai patys savo nuožiūra pasirenka, kurio mėnesio ar ketvirčio statistinio formuliaro užpildymo laiko sąnaudos turi būti įvertintos. Paprastai tai būna ne pirmas ir ne paskutinis mėnuo arba ketvirtis.
15. Norint gauti laiko sąnaudų piniginę išraišką, laiko sąnaudos dauginamos iš ūkio subjekto darbuotojo, rengusio statistines ataskaitas, vidutinio valandinio darbo užmokesčio. Kadangi detalūs darbo užmokesčio duomenys paprastai nėra žinomi, rekomenduojama naudoti vidutinį valandinį bruto darbo užmokestį.
VIII SKYRIUS
STATISTINIŲ DUOMENŲ SURINKIMAS IR APDOROJIMAS
16. Statistinių duomenų šaltiniai yra šie:
16.1. ūkio subjektų pateikti duomenys apie statistinių ataskaitų / duomenų rinkinio pagal statistinių rodiklių sąrašą parengimo laiką;
IX SKYRIUS
STATISTINIŲ DUOMENŲ KOKYBĖS UŽTIKRINIMAS
18. Duomenų apie statistinių ataskaitų / duomenų rinkinio pagal statistinių rodiklių sąrašą parengimo laiką išsibarstymas yra didelis. Jį lemia subjektyvus šių duomenų pobūdis, todėl jų tinkamumo patikrinimas ir pirminis redagavimas yra minimalus.
19. Skirtingų statistinių ataskaitų / duomenų rinkinių pagal statistinių rodiklių sąrašą parengimo laiko reikšmių pasiskirstymas irgi labai skirtingas ir yra nulemtas subjektyvaus faktoriaus (kitais metais jis gali būti kitoks).
20. Bandomieji skaičiavimai parodė, kad didžiausioms išskirtims pašalinti galima naudoti Čebyšovo taisyklę, kuri sieja duomenis su jų vidurkiu ir standartiniu nuokrypiu.
21. Išskirtimis laikomos tos reikšmės, kurios nepatenka į intervalą . Čia
– nagrinėjamo rodiklio imties vidurkis, s – standartinis nuokrypis. Pagal Čebyšovo taisyklės išvadą į šį intervalą patenka ne mažiau kaip 75 proc. visų stebėjimų.
23. Gauti rezultatai lyginami su ankstesnių laikotarpių rezultatais. Jei jie labai skiriasi, aiškinamasi, kokios tokių skirtumų priežastys. Grįžtama prie statistinių duomenų redagavimo lygio, atkreipiant dėmesį į išsiskiriančias reikšmes, atskirais atvejais aiškinamasi su respondentais. Nepavykus išsiaiškinti, ūkio subjekto vadovui siunčiamas oficialus Valstybės duomenų agentūros raštas dėl šių duomenų patikimumo patvirtinimo.
X SKYRIUS
STATISTINIŲ RODIKLIŲ SKAIČIAVIMO FORMULĖS IR KITI TEORINIAI PAAIŠKINIMAI
24. Vidutinis statistinių tyrimų skaičius, tenkantis vienam respondentui, yra tam tikras statistinės atskaitomybės naštos rodiklis. Tačiau tai gana netikslus rodiklis, kadangi statistiniai tyrimai skiriasi savo periodiškumu ir ūkio subjektams gali tekti nuo 1 iki 12 statistinių formuliarų / statistinių rodiklių sąrašų per metus. Tikslesnis matas būtų vidutinis statistinių formuliarų / statistinių rodiklių sąrašų skaičius, tenkantis vienam respondentui per metus.
25. Patys statistiniai formuliarai / statistinių rodiklių sąrašai irgi labai skiriasi tiek klausimų skaičiumi, tiek jų sudėtingumu. Todėl, norint dar tiksliau įvertinti statistinės atskaitomybės naštą, reikia žinoti laiką, kurį skiria respondentas kiekvienai statistinei ataskaitai / duomenims pagal statistinių rodiklių sąrašą parengti ir pateikti.
Pažymėkime:
n – statistinių tyrimų skaičius;
nk – k-tajame statistiniame tyrime dalyvaujančių ūkio subjektų skaičius;
rk – atsiskaičiusių k-tojo statistinio tyrimo ūkio subjektų skaičius, atmetus tuos, kurie pateikė išsiskiriančias reikšmes (žr. 18 punktą);
tik – laikas, kurį skiria i-tasis ūkio subjektas k-tajai statistinei ataskaitai / duomenų rinkiniui pagal statistinių rodiklių sąrašą parengti;
pk – k-tojo statistinio tyrimo formuliarų / statistinių rodiklių sąrašų skaičius per metus.
Tada vidutinis laikas, skirtas k-tajai statistinei ataskaitai / duomenų rinkiniui pagal statistinių rodiklių sąrašą parengti ir pateikti, bus:
.
26. Galima skaičiuoti ne vidurkį, o medianą. Kai kurių statistinių ataskaitų abi šios reikšmės yra gana artimos, kai kur jos gerokai skiriasi (dažniausiai mediana yra mažesnė). Vidurkį pasirinko visų šalių, turinčių patirties šioje srityje, statistikos įstaigos.
27. Žinant vidutinį laiką, skirtą kiekvienai statistinei ataskaitai / duomenų rinkiniui pagal statistinių rodiklių sąrašą parengti, galima įvertinti visų respondentų visoms statistinėms ataskaitoms / duomenų rinkiniams pagal statistinių rodiklių sąrašus parengti skirtą laiką:
.
XI SKYRIUS
NAUDOJAMOS KOMPIUTERIŲ PROGRAMOS
XII SKYRIUS
KITI SPECIFINIAI ASPEKTAI
30. Statistinės atskaitomybės naštą, išreikštą laiko sąnaudomis, padauginus iš vidutinio darbo užmokesčio galima gauti jos piniginį įvertį. Toks rodiklis irgi turi prasmę ir gali būti naudojamas (jau vien dėl jo suprantamumo). Tačiau jo pagrindinis trūkumas – sunku palyginti tiek laike (atlyginimai nuolat kinta), tiek tarp atskirų šalių.
31. Kitų šalių (pvz., Danijos, Olandijos) patirtis rodo, kad siekiant geresnio palyginamumo laiko atžvilgiu, vidutinis statistinės ataskaitos / duomenų rinkinio pagal statistinių rodiklių sąrašą parengimo laikas turi būti skaičiuojamas kuo rečiau (pvz., pasikeitus statistiniam formuliarui / statistinių rodiklių sąrašui). Kasmet reikėtų skaičiuoti tik bendrą visų statistinių ataskaitų / duomenų rinkinių pagal statistinių rodiklių sąrašą parengimo laiką ir vidutinę statistinės atskaitomybės naštą respondentui. Šie rodikliai tiesiogiai priklauso nuo statistinių tyrimų ir statistinių formuliarų / statistinių rodiklių sąrašų skaičiaus.
XIII SKYRIUS
VARTOTOJAMS PATEIKIAMI REZULTATAI
32. Visos oficialiąją statistiką rengiančios institucijos savo praėjusių metų statistinės atskaitomybės naštos įverčius (laiko ir pinigine išraiška) pateikia Valstybės duomenų agentūrai Excel formatu iki sausio 31 d.
XIV SKYRIUS
NAUDOTOS LITERATŪROS SĄRAŠAS
33. Rengiant metodiką naudota literatūra:
33.1. Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, 24.1.2007 KOM(2007) 23 galutinis, Briuselis.
33.3. Rainer, N., Richter, J. Belastung der Österreichischen Wirtschaft durch Erhebungen der Statistik Austria, Statistische Nachrichten, Heft 5/2004.
33.4. Ritzen, J. Producing Business Statistics – Costs&Efficiency. Recent Developments and Experiences, 27th CEIES Seminar, Dresden, 14 – 15 October 2004.
XV SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS