TELŠIŲ RAJONO SAVIVALDYBĖS TARYBA

SPRENDIMAS

DĖL TELŠIŲ MIESTO PAVIRŠINIŲ (LIETAUS) NUOTEKŲ TINKLŲ IR ĮRENGINIŲ SISTEMOS EKSPLOATAVIMO TAISYKLIŲ PAKEITIMO

2008 m. lapkričio 20 d. Nr. T1-453

Telšiai

Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 18 straipsnio 1 dalimi, Telšių rajono savivaldybės taryba n u s p r e n d ž i a:

Pakeisti Telšių rajono savivaldybės tarybos 2006-10-19 sprendimu Nr. 419 „Dėl Telšių miesto paviršinių (lietaus) nuotekų tinklų ir įrenginių sistemos eksploatavimo taisyklių patvirtinimo“ patvirtintas Telšių miesto paviršinių (lietaus) nuotekų tinklų ir įrenginių sistemos eksploatavimo taisykles, išdėstant jas nauja redakcija (pridedama).

Savivaldybės mero pavaduotojas,

atliekantis Savivaldybės mero pareigas	Vytautas Kleiva

PATVIRTINTA

Telšių rajono savivaldybės tarybos

2008 m. lapkričio 20 d. sprendimu Nr. T1-453

TELŠIŲ MIESTO PAVIRŠINIŲ (LIETAUS) NUOTEKŲ TINKLŲ IR ĮRENGINIŲ SISTEMOS EKSPLOATAVIMO TAISYKLĖS

I. BENDROJI DALIS

1.	Telšių miesto paviršinių (lietaus) nuotekų tinklų ir įrenginių sistemos eksploatavimo taisyklių (toliau – taisyklių) tikslas – nustatyti bendruosius Telšių miesto paviršinių (lietaus) nuotekų tinklų ir įrenginių sistemos (toliau – sistemos) naudojimo, priežiūros ir įrengimo reikalavimus, reglamentuoti santykius tarp sistemą eksploatuojančiosios įmonės (toliau – operatoriaus) ir sistema besinaudojančių asmenų. Taisyklės yra privalomos visiems fiziniams ir juridiniams asmenims, esantiems Telšių miesto teritorijoje.

2.	Lietaus nuotekų tinklų ir įrenginių naudojimo taisyklės parengtos vadovaujantis Lietuvos Respublikos įstatymais, Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimais, valstybės valdymo institucijų norminiais dokumentais ir kitais Lietuvos Respublikos teisės aktais.

II. PAGRINDINĖS SĄVOKOS

3.	Paviršinių (lietaus) nuotekų sistema – miesto teritorijoje esantys paviršinių (lietaus) nuotekų tinklai, valymo įrenginiai, vandens surinkimo šulinėliai, grotelės gatvėse, pralaidos, grioviai, upeliai, atvirieji vandens telkiniai.

4.	Paviršinės (lietaus) nuotekos – atmosferinis kritulių vanduo, drenažinis vanduo.

5.	Operatorius – įmonė prižiūrinti ir eksploatuojanti miesto paviršinių nuotekų sistemą.

6.	Valda (teritorija) – fiziniam ar juridiniam asmeniui nuosavybės, nuomos ar panaudos teise priklausantis, arba faktiškai naudojamas žemės sklypas.

7.	Abonentas – fizinis ar juridinis asmuo iš savo teritorijų paviršines nuotekas išleidžiantis į paviršinių nuotekų sistemą nepriklausomai nuo to, ar paviršinės nuotekos leidžiamos lietaus nuotekų tinklais, ar atvirai (be tinklų) į kitą teritoriją, iš kurios patenka į paviršinių nuotekų sistemą.

8.	Išvadas – lietaus nuotekų tinklų dalis nuo pastato iki paviršinių nuotekų sistemos.

9.	Priežiūros riba – sutartyje tarp operatoriaus ir abonento nustatytos paviršinių (lietaus) nuotekų tinklų priežiūros ir eksploatavimo zonos.

III. ABONENTO OBJEKTO ĮRENGIMO IR PRIJUNGIMO PRIE PAVIRŠINIŲ NUOTEKŲ SISTEMOS, ATJUNGIMO NUO JOS TVARKA

10.	Norėdamas prisijungti prie paviršinių nuotekų sistemos, būsimasis abonentas turi gauti iš operatoriaus technines sąlygas šių taisyklių ir normatyvinių statybos techninių reglamentų nustatyta tvarka.

11.	Techninių sąlygų ir normatyvinių statybos techninių reglamentų pagrindu būsimasis abonentas turi parengti projektą, jį suderinti su operatoriumi ir vieną projekto egzempliorių perduoti operatoriui. Derinimui papildomai pateikiami šie dokumentai:

11.1.	objekto statybos vietos planas (bendrojo plano dalis), kuriame pažymėta esama ir projektuojamoji paviršinių nuotekų sistema;

11.2.	objekto inžinerinių tinklų bendrasis planas, kuriame nurodyti esami ir projektuojami pastatai, inžineriniai tinklai ir jų profiliai;

11.3.	projekto aiškinamasis raštas, kuriame nurodytos užterštumo galimybės, pobūdis, vidutiniai nutekamojo vandens kiekiai įvairiu metų laiku, didžiausi galimi debitai;

11.4.	lokalinių nuotekų paviršinių nuotekų valyklų brėžiniai, jų techninės charakteristikos ir nuotekų išvalymo laipsnis.

12.	Išduodamas technines sąlygas bei derindamas projektavimo dokumentus, operatorius gali apžiūrėti objektą ir paimti nuotekų mėginius analizei.

13.	Jeigu pateikiant dokumentus nesilaikoma šių taisyklių reikalavimų arba pateikiami ne visi dokumentai, operatorius gali projekto nederinti.

14.	Jeigu naujai projektuojamo objekto paviršinių nuotekų sistema statoma keliais etapais ir prie paviršinių nuotekų sistemos prijungiama ne vienu metu, objekto savininkas iš operatoriaus turi gauti prijungimo technines sąlygas kiekvienam statybos etapui atskirai.

15.	Paviršinės nuotekos iš abonento gali būti pradedamos priimti tik įvykdžius techninių sąlygų ir projektavimo dokumentų reikalavimus, likvidavus rastus defektus, gavus iš operatoriaus pažymą apie šių reikalavimų įvykdymą ir nustatyta tvarka įforminus sutartį (abonentams, kurie pagal šių taisyklių 56 p. reikalavimus neprivalo mokėti už paviršinių (lietaus) nuotekų surinkimą, sutarties sudaryti nereikia).

16.	Abonentas, įsirengęs paviršinių nuotekų sistemą, kuri prijungiama prie centralizuotos paviršinių nuotekų sistemos, negali kliudyti tolesnei tinklo plėtrai ir naujų abonentų objektams prisijungti.

17.	Būsimasis abonentas, pageidaujantis prijungti paviršinių nuotekų sistemą prie kito objekto (abonento) paviršinių nuotekų sistemos, turi gauti to objekto savininko - abonento sutikimą. Jeigu techniškai tai galima padaryti, objekto savininkas negali kliudyti prisijungti prie paviršinių nuotekų sistemos.

18.	Prie paviršinių nuotekų sistemos draudžiama jungti buitinių nuotekų tinklus.

19.	Abonentas, rekonstruodamas objektą, privalo gauti ir įvykdyti naujas technines sąlygas.

20.	Abonento atjungimas nuo paviršinių nuotekų sistemos vykdomas ta pačia tvarka kaip ir prijungimas.

21.	Operatorius gali laikinai atjungti abonentą įspėjęs jį prieš tris paras, kai:

21.1.	vykdoma paviršinių (lietaus) nuotekų sistemos remonto ar rekonstrukcijos darbai;

21.2.	abonentas neapmoka operatoriui už pašalintas paviršines (lietaus) nuotekas sutartyje numatytais terminais.

22.	Operatorius gali laikinai atjungti abonentą iš anksto neįspėjęs:

22.1.	įvykus avarijai paviršinių (lietaus) nuotekų sistemoje;

22.2.	nustačius, kad į paviršinių (lietaus) nuotekų sistemą išmetami neleistini teršalai ar neleistinos teršalų koncentracijos.

23.	Paviršinių nuotekų išvadus gali atjungti operatorius arba abonentas, stebint operatoriui. Atjungus objektą, surašomas aktas. Už darbus, kai atjungimas vykdomas pagal šių taisyklių 25.2. ir 26.2. p., apmoka abonentas.

IV. PAVIRŠINIŲ NUOTEKŲ SISTEMOS BEI ĮRENGINIŲ PRIĖMIMAS NAUDOTI

24.	Operatorius turi tikrinti paviršinių nuotekų sistemos bei įrenginių, jeigu jie jungiami prie centralizuotos paviršinių nuotekų sistemos, statybos darbų eigą ir kokybę. Operatoriaus pastabos ir nurodymai yra privalomi. Būsimasis abonentas paviršinių nuotekų sistemos techninei priežiūrai gali samdyti operatoriaus atstovą.

25.	Statybos metu keisti projektą galima tik suderinus su projektavimo organizacija, projektavusia šį objektą, ir su operatoriumi.

26.	Užkasant lietaus nuotekų tinklus ar įrenginius, turi dalyvauti operatoriaus atstovas, kuris pasirašo paslėpiamųjų darbų arba analogišką aktą. Be operatoriaus atstovo parašo aktas negalioja.

27.	Kai operatoriaus atstovas nedalyvauja priimant pastatytą ar rekonstruotą objektą, priėmimo naudoti komisija gali objektą priimti naudoti remdamasi operatoriaus pažyma, kad objektas prijungtas prie paviršinių nuotekų sistemos pagal techninius reikalavimus ir tinka naudoti.

28.	Ruošdamas priėmimo naudoti aktą, būsimasis abonentas turi pateikti vieną projektavimo dokumentų egzempliorių, kuriame užfiksuoti statybos metu padaryti statinio pakeitimai, inžinerinių komunikacijų geodezines nuotraukas, paslėpiamųjų darbų ir hidraulinio išbandymo aktus.

V. PAVIRŠINIŲ NUOTEKŲ SISTEMOS BEI ĮRENGINIŲ PRIEŽIŪROS RIBOS

29.	Abonento valdoje esančią paviršinių nuotekų sistemą iki pirmojo lietaus šulinėlio, esančio už valdos ribų, prižiūri ir eksploatuoja abonentai.

30.	Operatorius prižiūri ir eksploatuoja paviršinių nuotekų sistemą nuo pirmojo lietaus šulinėlio už abonento valdos ribos imtinai.

31.	Jeigu pagal turto nuosavybės dokumentus ribos skiriasi nuo nurodytų 33-34 punktuose, vadovaujamasi nuosavybės dokumentais.

32.	Paviršinių nuotekų sistemos priklausomybės ribos privalo būti nurodytos sutartyje.

VI. SAVAVALIŠKAS OBJEKTO PRIJUNGIMAS PRIE PAVIRŠINIŲ NUOTEKŲ SISTEMOS

33.	Juridiniams ir fiziniams asmenims draudžiama savavališkai naudotis paviršinių nuotekų sistema.

34.	Savavališku prijungimu laikomi šie atvejai:

34.1.	prijungimas nesilaikant šiose taisyklėse nustatytos tvarkos;

34.2.	nesudaryta paviršinių nuotekų priėmimo ar kompleksinė vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo sutartis.

35.	Per savavališkai paklotą išvadą nuotekos nepriimamos, išvadas atjungiamas.

36.	Operatorius, nustatęs savavališko prijungimo faktą, surašo atitinkamos formos aktą, kurio vieną egzempliorių atiduoda pažeidėjui. Jeigu pažeidėjas nesutinka su akte užfiksuotais faktais, jis privalo pasirašyti aktą ir nurodyti savo nesutikimo motyvus. Jeigu pažeidėjas atsisako pasirašyti aktą, iškviečiamas savivaldybės atstovas, kuris pasirašydamas paliudija atsisakymo pasirašyti faktą. Akte turi būti nurodyta savavališko prijungimo data. Jeigu negalima nustatyti prijungimo datos, laikoma, kad objektas prijungtas ne mažiau kaip prieš metus.

37.	Abonentas apmoka už savavališkai išleistą lietaus nuotekų kiekį, kuris apskaičiuojamas pagal šių taisyklių 54 punktą, du kartus padidinta kaina.

38.	Operatorius turi teisę nedelsdamas atjungti savavališkai prijungtą objektą.

39.	Išvadas prijungiamas, kai įvykdomos visos techninės sąlygos, įforminami reikiami dokumentai, sumokamas apskaičiuotas mokestis ir atlyginamos atjungimo ir prijungimo išlaidos.

VII. PAVIRŠINIŲ NUOTEKŲ SISTEMOS BEI ĮRENGINIŲ PRIEŽIŪRA IR EKSPLOATACIJA

40.	Abonentai ir operatorius privalo vykdyti Lietuvos Respublikos Vyriausybės patvirtintų specialiųjų žemės ir miško naudojimo sąlygų keliamus reikalavimus lietaus nuotekų tinklų apsaugai.

41.	Abonentai ir operatorius privalo vykdyti Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir kitų institucijų patvirtintus teisės aktus, reglamentuojančius paviršinių (lietaus) nuotekų tvarkymą.

42.	Abonentai ir operatorius paviršinių (lietaus) nuotekų tinklus prižiūri ir eksploatuoja vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. gruodžio 24 d. įsakymu Nr. 687 patvirtintais Aplinkosaugos reikalavimais paviršinėms nuotekoms tvarkytis. Pakeitus šį norminį aktą, vadovaujamasi galiojančiu dokumentu.

43.	Abonentai ir operatorius privalo užtikrinti, kad jų prižiūrima paviršinių nuotekų sistema bei įrenginiai nebūtų pažeidžiami ar užtvindomi, likviduoti įvykusias avarijas.

44.	Drenažo sistemose iš rūsių ar pusrūsių turi būti sumontuotos automatiškai užsidarančios sklendės.

45.	Prieš pradėdama žemės kasimo darbus paviršinių nuotekų sistemos bei įrenginių apsaugos zonoje, darbus atliekanti organizacija privalo nustatyta tvarka gauti leidimą šiems darbams ir jį suderinti su operatoriumi.

46.	Juridiniai ir fiziniai asmenys, kurie atlieka žemės kasimo darbus, aptikę projekte nepažymėtus ir operatoriaus nenurodytus vamzdynus, privalo nutraukti darbus ir kviesti į darbų vietą operatoriaus atstovą. Darbus galima tęsti tik gavus raštišką šio atstovo sutikimą.

47.	Organizacijos, dirbančios paviršinių nuotekų sistemos bei įrenginių apsaugos zonoje ir pažeidusios juos, taip pat nesilaikiusios šių taisyklių 45 punkto reikalavimų, privalo pašalinti pažeidimus stebint operatoriaus atstovui.

48.	Planuojant statyti teritorijoje, kurioje yra paviršinių nuotekų sistema, užsakovas turi paruošti ir nustatyta tvarka suderinti paviršinių nuotekų sistemos įrenginių perkėlimo projektą. Vamzdynas perkeliamas užsakovo sąskaita. Veikiančio vamzdyno išjungimas įforminamas aktu.

49.	Operatorius neatsako už apsemtas valdas, pastatus, rūsius ir pan., kur nėra paviršinių nuotekų sistemos, liūčių ir stichinių nelaimių metu, jeigu abonentas nesilaiko šių taisyklių 44-51 punktų reikalavimų arba nuotekų priėmimas buvo atjungtas pagal šių taisyklių 26, 42 punktus.

VIII. PAŠALINTŲ PAVIRŠINIŲ (LIETAUS) NUOTEKŲ APSKAITA IR ATSISKAITYMAS UŽ JŲ SURINKIMĄ

50.	Išleidžiamų paviršinių (lietaus) nuotekų kiekis apskaičiuojamas pagal formulę:

W = 10 * H *  * F, m3/metus; (1)

čia:

H – vidutinis planuojamas daugiametis metinis kritulių kiekis, mm (pagal Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos duomenis);

 – paviršinio nuotėkio koeficientas (imama vidutinė reikšmė, priklausomai nuo įvairių teritorijų  = 0,4);

F – valdos (baseino) plotas, ha.

51.	Asmenims, kurie yra prijungę drenažo tinklus prie paviršinių nuotekų sistemos arba į paviršinių nuotekų sistemą išleidžia sąlyginai švarius vandenis, į išleidžiamų paviršinių nuotekų kiekį įskaičiuojamas drenažinis ir (ar) sąlyginai švarus vanduo. Drenažinio vandens kiekis apskaičiuojamas pagal formulę:

Q = q * L, m3/metus; (2)

čia:

q – lyginamasis debitas, l/s m1;

priesmėlio gruntuose – 0,008 l/s m1;

lengvo ir vidutinio priemolio gruntuose – 0,006 l/s m1;

sunkaus priemolio ir molio gruntuose – 0,003 l/s m1;

L – drenažo ilgis, m.

Sąlyginai švarių vandenų kiekis nustatomas pagal specialiai įrengtą apskaitą arba kitu, su operatoriumi suderintu, būdu.

52.	Už paviršinių (lietaus) nuotekų transportavimą Telšių miesto paviršinių (lietaus) nuotekų tinklais moka visi asmenys (išskyrus asmenis, išleidžiančius paviršines nuotekas nuo gyvenamųjų teritorijų), išleidžiantys paviršines nuotekas į paviršinių nuotekų sistemą lietaus nuotekų tinklais ar atvirai (be tinklų) į kitą teritoriją, iš kurios patenka į paviršinių nuotekų sistemą.

53.	Atsiskaitymas už paviršinių (lietaus) nuotekų transportavimą Telšių miesto paviršinių (lietaus) nuotekų tinklais vykdomas vadovaujantis Telšių rajono savivaldybės tarybos patvirtinta mokesčio už paviršinių (lietaus) nuotekų transportavimą Telšių miesto lietaus nuotekų tinklais administravimo tvarka. Mokesčiai apskaičiuojami naudojant nustatyta tvarka Telšių rajono savivaldybės patvirtintą kainą už vieno kubinio metro išleidžiamų paviršinių (lietaus) nuotekų transportavimą Telšių miesto paviršinių (lietaus) nuotekų tinklais.

IX. ATSAKOMYBĖ

54.	Šių taisyklių priežiūrą vykdo Telšių rajono savivaldybės administracijos įgalioti pareigūnai.

55.	Už šių taisyklių nevykdymą atsakoma Lietuvos Respublikos įstatymų nustatyta tvarka.

___________________