Suvestinė redakcija nuo 2015-02-14 iki 2015-04-30
Sprendimas paskelbtas: TAR 2012-01-26, i. k. 2012-00120
KAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS TARYBA
SPRENDIMAS
DĖL KAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS BENDROJO UGDYMO MOKYKLŲ TINKLO PERTVARKOS 2012–2015 METŲ BENDROJO PLANO PATVIRTINIMO
2012 m. sausio 26 d. Nr. T-18
Kaunas
Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2008, Nr. 113-4290; 2009, Nr. 77-3165; 2010, Nr. 25-1177, Nr. 51-2480, Nr. 81-4219, Nr. 84-4406, Nr. 86-4525, Nr. 145-7429; 2011, Nr. 52-2504, Nr. 72-3472) 6 straipsnio 5 punktu, 7 straipsnio 7 punktu, 16 straipsnio 2 dalies 22 ir 26 punktais, 18 straipsnio 1 dalimi, Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo (Žin., 1991, Nr. 23-593; 2011, Nr. 38-1804) 28 straipsniu, 44 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalimis, 58 straipsnio 1 dalies 3 punktu, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimo Nr. 768 „Dėl Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“ (Žin., 2011, Nr. 79-3869) 3.1.2 punktu ir Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 768 (Žin., 2011, Nr. 79-3869), Kauno miesto savivaldybės taryba n u s p r e n d ž i a:
1. Patvirtinti Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012–2015 metų bendrąjį planą (pridedama).
2. Pavesti Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyriui vykdyti 1 punkte nurodyto plano stebėseną ir, esant būtinybei, teikti jį koreguoti Kauno miesto savivaldybės tarybai.
3. Pripažinti netekusiais galios:
3.1. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2005 m. kovo 3 d. sprendimą Nr. T-125 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų tinklo pertvarkos 2005–2012 metų bendrojo plano patvirtinimo“;
3.2. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2008 m. gegužės 8 d. sprendimą Nr. T-204 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų steigimo, reorganizavimo, vidaus struktūros pertvarkymo ir pertvarkos 2008–2012 metų priemonių plano tvirtinimo“;
3.3. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2009 m. vasario 26 d. sprendimą Nr. T-114 „Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2008 m. gegužės 8 d. sprendimo Nr. T-204 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų steigimo, reorganizavimo, vidaus struktūros pertvarkymo ir pertvarkos 2008–2012 metų priemonių plano tvirtinimo“ pakeitimo“;
3.4. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2009 m. gegužės 1 d. sprendimą Nr. T-267 „Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2008 m. gegužės 8 d. sprendimo Nr. T-204 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų steigimo, reorganizavimo, vidaus struktūros pertvarkymo ir pertvarkos 2008–2012 metų priemonių plano tvirtinimo“ pakeitimo“;
3.5. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2009 m. gruodžio 15 d. sprendimą Nr. T-645 „Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2008 m. gegužės 8 d. sprendimo Nr. T-204 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų steigimo, reorganizavimo, vidaus struktūros pertvarkymo ir pertvarkos 2008–2012 metų priemonių plano tvirtinimo“ pakeitimo“;
3.6. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2010 m. vasario 25 d. sprendimą Nr. T-69 „Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2008 m. gegužės 8 d. sprendimo Nr. T-204 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų steigimo, reorganizavimo, vidaus struktūros pertvarkymo ir pertvarkos 2008–2012 metų priemonių plano tvirtinimo“ pakeitimo“;
3.7. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2010 m. rugsėjo 16 d. sprendimą Nr. T-519 „Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2008 m. gegužės 8 d. sprendimo Nr. T-204 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų steigimo, reorganizavimo, vidaus struktūros pertvarkymo ir pertvarkos 2008–2012 metų priemonių plano tvirtinimo“ pakeitimo“;
3.8. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2011 m. gegužės 12 d. sprendimą Nr. T-318 „Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2008 m. gegužės 8 d. sprendimo Nr. T-204 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų steigimo, reorganizavimo, vidaus struktūros pertvarkymo ir pertvarkos 2008–2012 metų priemonių plano tvirtinimo“ pakeitimo“.
Šis sprendimas gali būti skundžiamas Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso (Žin., 2002, Nr. 36-1340) ar Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo (Žin., 1999, Nr. 13-308; 2000, Nr. 85-2566) nustatyta tvarka.
PATVIRTINTA
Kauno miesto savivaldybės tarybos
2012 m. sausio 26 d.
sprendimu Nr. T-18
KAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS BENDROJO UGDYMO MOKYKLŲ TINKLO PERTVARKOS 2012–2015 METŲ BENDRASIS PLANAS
I. ĮVADAS
Formuojantis žinių ir informacinei visuomenei išryškėja intensyvėjančios ir greitėjančios kaitos tendencija, kuri reikalauja ir atitinkamų pokyčių švietimo sistemoje. Švietimo sistema turi siekti naujos kokybės, kad paruoštų mokinius veiksmingai gyventi ir kurti rinkos sąlygomis besikeičiančioje visuomenėje. Vienas iš švietimo sistemos atsinaujinimo kriterijų yra bendrojo lavinimo mokyklų tinklo pertvarka. Tam tikslui Valstybinės švietimo strategijos 2003–2012 metų nuostatose numatyta, jog tobulinant infrastruktūrą bus racionalizuotas teikiamų švietimo paslaugų tinklas, išplėtotos naujos švietimo paslaugos ir švietimo sistemos jungtys. Šių nuostatų įgyvendinimą reglamentuoja Lietuvos Respublikos Vyriausybės Valstybinės švietimo strategijos 2003–2012 metų nuostatų įgyvendinimo programa, Lietuvos Respublikos Vyriausybės veiklos programa, Lietuvos Respublikos Seimo priimtas Lietuvos Respublikos švietimo įstatymas ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimas Nr. 768 „Dėl Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“.
Mokyklų tinklo pertvarka, atitinkanti šiuolaikinės visuomenės mokymosi poreikius, paklausą ir realias finansines Savivaldybės galimybes, numatyta Kauno miesto savivaldybės 2008–2015 metų strateginiame plane ir Kauno miesto savivaldybės 2004–2012 metų strateginiame švietimo plane. Sukurtas švietimo įstaigų tinklas turi pagerinti mokymo ir mokymosi kokybę, padidinti prieinamumą ir socialinį teisingumą, padaryti švietimo sistemą efektyvesnę ir darnesnę.
Mokyklų tinklo pertvarkos bendrojo plano paskirtis, numatyta Valstybinės švietimo strategijos 2003–2012 metų gairėse, – sukurti efektyvumo, prieinamumo ir kokybės reikalavimus atitinkantį mokyklų tinklą savivaldybėje, pakankamai turėti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir neformaliojo švietimo programų teikėjų, sudaryti kokybiškas sąlygas visiems vietos bendruomenės nariams ugdytis ir užtikrinti pedagoginę, psichologinę, specialiąją ir socialinę pedagoginę pagalbą, išsilavinimo pagal valstybės nustatytus išsilavinimo standartus įgijimą.
Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų pertvarkos bendrasis planas parengtas 2012–2015 metams.
II. MIESTO ŠVIETIMO ESAMOS BŪKLĖS ANALIZĖ IR PROGNOZĖS
Kauno miesto savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu sudaryta darbo grupė, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 768 „Dėl Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“, rengdama Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012–2015 metų bendrąjį planą (toliau – Bendrasis planas), atliko miesto ugdymo įstaigų esamos būklės analizę – įvertino demografinius, ekonominius, socialinius ir kultūrinius aspektus, ugdymosi poreikių tenkinimą, ugdymo kokybę, mokyklų tinklo efektyvumą, mokyklų pastatų būklę ir atitiktį mokyklos tipui.
1. Demografinio, ekonominio, socialinio, kultūrinio ir švietimo poreikių tenkinimo kontekstas:
1.1. Demografinis kontekstas
Ugdymo įstaigų tinklo pertvarką lemia demografinės tendencijos. 2010 m. pradžioje mieste gyveno 348624 gyventojai. 2001 m. surašymo duomenimis mieste gyveno 378943 žmonės. Per devynerius metus gyventojų mieste sumažėjo 30319 (8 proc.). 2010 metais mieste labiausiai sumažėjo gyventojų. Pagrindinės gyventojų skaičiaus mažėjimo priežastys – neigiamas migracijos saldo, mažėjantis gimstamumas, didėjantis mirtingumas. Mieste, kaip ir šalyje, migracijos saldo 2006–2009 m. buvo neigiamas ir augo. Migracijos saldo, tenkantis 1000 miesto gyventojų, 2009 m. siekė 6,6 ir palyginti su 2006 m., padidėjo 4 punktais. Pagal migracijos saldo rodiklį 2009 m. ir šio rodiklio neigiamą pokytį 2006–2009 m. Kauno miestas lenkė šalies rodiklius (žr. 1 paveikslą).
1 paveikslas. Gyventojų kaitos saldo didžiuosiuose Lietuvos miestuose (Lietuvos statistikos departamento duomenys)
Demografinis kontekstas darė įtaką vaikų ir jaunimo skaičiaus kaitai mieste. 2010 metų pradžioje Kaune buvo 49489 (2009 m. – 50006) 0–14 metų vaikai ir 21500 (2009 m. – 22395) 15–19 metų jaunuolių.
1.2. Ekonominės ir socialinės būklės kontekstas
Savivaldybės darbo rinkoje vykstantys procesai daro įtaką gyventojų užimtumui, o šis savo ruožtu – gyventojų švietimo poreikiams.
2011 m. mieste buvo 53182, o 2001 m. surašymo duomenimis – 71347 (34,16 proc. daugiau) nedarbingo amžiaus gyventojai (0–15 metų). Darbingo amžiaus gyventojų 2011 m. – 209282, o 2001 m. – 234880 (12,23 proc. daugiau), pensinio amžiaus gyventojų 2011 m. – 75723, o 2001 m. – 72686 (4,01 proc. mažiau). Siekiant užtikrinti socialiai pažeidžiamų grupių pakankamą pragyvenimo lygį, mokamos socialinio draudimo išmokos ir valstybės socialinės išmokos. 2009 m. mieste 1000 gyventojų tenkantis socialinių pašalpų gavėjų skaičius (9,5) ir išlaidos (26,8 tūkst. Lt) buvo mažesni nei vidutiniškai šalyje (22 gavėjai, 57,1 tūkst. Lt). 2009 m. palyginti su 2006 m. 1000 gyventojų tenkantis socialinių pašalpų gavėjų skaičius mieste išaugo 85,3 proc., o išlaidos padidėjo daugiau kaip keturis kartus. Itin svarbi socialinių išmokų gavėjų grupė – vaikai ir vaikus auginančios šeimos. 2009 m. išmokos šeimoms, auginančioms vaikus, mieste siekė 52124,2 tūkst. Lt. Šios išmokos 2009 m. palyginti su 2006 m. mieste išaugo 60,4 proc. (šalyje – 67,8 proc.).
Ekonominį gyventojų krūvį parodo vaikų ir pensinio amžiaus gyventojų skaičius, tenkantis darbingo amžiaus gyventojams. 2006 m. mieste darbingo amžiaus gyventojai sudarė 64 proc., o vaikai ir pensinio amžiaus gyventojai – 36 proc. visų gyventojų. 2009 m. palyginti su 2006 m. darbingo amžiaus gyventojų dalis mieste didėjo, o vaikų ir pensinio amžiaus gyventojų –mažėjo (pokytis – 8,6 proc.).
Socialinės rizikos šeimų skaičius mieste 2009 m. palyginti su 2006 m. sumažėjo 31,7 procento. Keletą pastarųjų metų mieste socialinių paslaugų gavėjų skaičius buvo stabilus. Gerėjančią socialinę situaciją lėmė mažėjantis nedarbo lygis ir didėjančios investicijos į savivaldybės infrastruktūrą. Kauno miesto savivaldybės administracijos Socialinių paslaugų skyriaus duomenimis, 2009 m. mieste socialinės paslaugos socialinių paslaugų įstaigose buvo teikiamos apie 13,2 tūkst. gyventojų.
Mažas pajamas turinčių šeimų mokiniams skiriamas nemokamas maitinimas ir parama mokinio reikmenims įsigyti.
Kauno miesto savivaldybės administracijos Vaiko teisių apsaugos skyriaus duomenimis, socialinės rizikos šeimų skaičius per 9 metus: 2000 m. – 3593 šeimos, 2001 m. – 2812 šeimų, 2002 m. – 1725 šeimos, 2003 m. – 1602 šeimos, 2004 m. –1481 šeima, o 2009 m. – 581 šeima. Jose augančių vaikų skaičius 2000–2009 m. mažėjo nuo 6482 iki 999 (sumažėjo 84,6 proc.).
Analizuojant socialinius procesus, matomas suaugusiųjų ir dirbančio jaunimo mokymo poreikis, daliai šeimų, ypač socialiai remtinoms, aktualu gauti kokybiškas ir nebrangias neformaliojo ugdymo paslaugas. Atkreiptinas dėmesys, kad mieste yra 4077 specialiųjų poreikių vaikai, dalis jų su sunkia negalia (kurtieji, aklieji, vaikai su judėjimo, komunikacijų sutrikimais, su protine negalia).
Todėl, pertvarkant švietimo įstaigų tinklą, būtina numatyti pakankamas neformaliojo ugdymo galimybes, paslaugas vaikams su negalia, sudaryti sąlygas dirbančio jaunimo ir suaugusiųjų mokymui.
1.3. Kultūrinės būklės kontekstas
Mieste gyvena 10,6 proc. visų Lietuvos gyventojų. Miesto gyventojų tautinė sudėtis (2001 m. gyventojų surašymo duomenimis) yra tokia: lietuvių –352051 (92,9 proc.), rusų –16622 (4,39 proc.), lenkų – 1600 (0,42 proc.), ukrainiečių – 1906 (0,50 proc.), baltarusių – 1142 (0,30 proc.), kitų tautybių – 5622 (1,48 proc.). Rusų dėstomąja kalba 2003–2004 m. mokėsi 913 (1,66 proc.) mokinių, 2004–2005 m. – 817 (1,52 proc.) mokinių, 2010–2011 m. – 410 (1,05 proc.) mokinių. Tai rodo, kad mažėja mokinių skaičius vienintelėje mieste rusų dėstomąja kalba Aleksandro Puškino gimnazijoje. Per 8 metus rusų dėstomąja kalba mokinių skaičius sumažėjo 55,1 proc. (503 mokiniais).
Gyventojų struktūra pagal įgytą aukščiausią išsilavinimą yra vienas pagrindinių kultūros rodiklių. 2001 m. surašymo duomenimis, 69973 (20,7 proc.) savivaldybės gyventojai (10 metų ir vyresni) turėjo aukštąjį išsilavinimą (šalyje – 388462 (12,6 proc.), aukštesnįjį išsilavinimą – 60598 (17,9 proc.) (šalyje – 594862 (19,3 proc.), vidurinį – 100964 (29,9 proc.) (šalyje – 835699 (27,2 proc.), pagrindinį – 44866 (13,3 proc.) (šalyje – 460996 (15,0 proc.), pradinį – 51403 (15,2 proc.) (šalyje – 640661 (20,8 proc.), neturėjo pradinio išsilavinimo – 6720 (2,0 proc.) (šalyje – 117207 (3,8 proc.), raštingų – 703 (0,2 proc.) (šalyje – 14295 (0,5 proc.), neraštingų – 607 (0,2 proc.) (šalyje – 10324 (0,3 proc.), nenurodė – 1987 (0,6 proc.) (šalyje – 14391 (0,5 proc.). Tai rodo, kad reikia Kauno mieste sudaryti sąlygas suaugusiesiems įgyti vidurinį išsilavinimą (pradinį išsilavinimą turi 15,2 proc., pagrindinį – 13,3 proc.).
Kaunas yra vienas pagrindinių kultūros centrų. Jame veikia valstybinės kultūros institucijos, muziejai, teatrai, Savivaldybės kultūros institucijos. Didžioji dalis kultūros objektų sukoncentruota miesto centre. Vaišvydavoje, Rokuose, Petrašiūnuose, Palemone, Sargėnuose, Romainiuose ir kitose nuo centro atitolusiose miesto dalyse kultūros infrastruktūra išvystyta žymiai menkiau. Tai daro įtaką čia esančių mokyklų, kaip vietos kultūros centrų, vaidmens svarbai.
1.4. Ugdymosi poreikių tenkinimo būklės kontekstas
Mokyklų tinklo tankumas ir jų pasiekiamumas atskleidžia bendrojo ir neformaliojo ugdymo prieinamumą pagal savivaldybės gyventojų poreikius ir gebėjimus, lygias ugdymosi galimybes.
Mieste mokyklų tinklo pertvarka pradėta 1999 metais. Kauno miesto savivaldybės taryba 2005 m. kovo 3 d. sprendimu Nr. T-125 patvirtino Kauno miesto savivaldybės mokyklų tinklo pertvarkos 2005–2012 metų bendrąjį planą, kuris buvo įgyvendinamas dviem etapais: I etapas – 2005–2007 m., II etapas – 2008–2012 m. (iki dabar).
Mieste 2004–2005 m. buvo 77 ikimokyklinės įstaigos, 11 darželių-mokyklų, 15 pradinių mokyklų, 4 pagrindinės mokyklos, 3 jaunimo mokyklos, 41 vidurinė mokykla, 9 gimnazijos, 1 suaugusiųjų mokymo centras, 17 neformaliojo ugdymo įstaigų (muzikos, sporto mokyklos, moksleivių techninės kūrybos namai ir kt.), Savivaldybės vaikų globos namai. 2010–2011 m. mieste buvo 82 ikimokyklinės įstaigos, 6 darželiai-mokyklos, 11 pradinių mokyklų, 7 pagrindinės mokyklos, 3 jaunimo mokyklos, 34 vidurinės mokyklos, 11 gimnazijų, 1 suaugusiųjų mokymo centras, 19 neformaliojo ugdymo įstaigų, 6 specialiosios įstaigos (kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras, Prano Daunio aklųjų ir silpnaregių ugdymo centras, Specialioji mokykla, Jono Laužiko specialioji mokykla, „Aitvaro“ vidurinė mokykla, Vandos Tumėnienės vaikų reabilitacijos centro mokykla), kurios perduotos iš Kauno apskrities viršininko administracijos.
Be to, savivaldybės teritorijoje yra Kauno apskrities Juozo Naujalio muzikos ir dailės gimnazijos, VšĮ Kauno technologijos universiteto gimnazija, vaikų socializacijos centras, vaikų socializacijos centras „Saulutė“, nevalstybinės švietimo įstaigos: VšĮ Jėzuitų gimnazija, VšĮ Valdorfo mokykla, VšĮ Montesori pradinė mokykla, VšĮ „Būk savimi“. Mieste taip pat yra Pedagoginė psichologinė tarnyba, Pedagogų kvalifikacijos centras. Pagal esamą mokinių skaičių Kauno mieste yra per platus pradinio ir vidurinio ugdymo programas vykdančių mokyklų tinklas. Šiuo metu patenkinamas vietų poreikis mokiniams mokytis gimnazijų klasėse. „Aušros“, Stepono Dariaus ir Stasio Girėno, Jono Jablonskio, Maironio universitetinė, VšĮ Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“, „Santaros“, „Saulės“ ir „Varpo“ gimnazijos atitinka Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatytus kriterijus ir yra keturmetės, vykdo pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą. Dvi naujai akredituotos gimnazijos – Jono Basanavičiaus ir Antano Smetonos gimnazijos – keturmetėmis taps 2012 m., o Aleksandro Puškino gimnazija, vienintelė mieste rusų dėstomąja kalba gimnazija, vykdo pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas. Centro seniūnijoje, kurioje yra keturios gimnazijos („Aušros“, Stepono Dariaus ir Stasio Girėno, Maironio universitetinė ir „Saulės“) išspręsta pagrindinio ugdymo programos vietų poreikio problema, pertvarkius Senamiesčio pagrindinę mokyklą ir Vinco Kudirkos vidurinę mokyklą į progimnazijas.
2004–2005 m. priešmokyklines grupes lankė 2945 vaikai ir poreikis nebuvo patenkintas apie 600 vaikų (20 proc.). 2010–2011 m., patenkinus visų norinčiųjų poreikius, priešmokyklinio ugdymo grupes lankė 2774 vaikai.
2010–2011 m. buvo 88 ugdymo įstaigos (83 ikimokyklinės įstaigos ir 5 darželiai - mokyklos), vykdančios ikimokyklinio ugdymo programą, tačiau nepakankamai tenkinamas ikimokyklinio ugdymo vietų poreikis (trūksta 5243 vietų). Labiausiai ikimokyklinėse įstaigose trūksta vietų Šilainių (1924 vietos), Dainavos (788 vietos), Centro (431 vieta), Panemunės (383 vietos), Eigulių (361 vieta) ir Gričiupio (349 vietos) seniūnijose.
2004–2005 m. dviem pamainomis buvo mokoma 24 mokyklose. Iš viso antroje pamainoje buvo 154 klasių komplektai, kuriuose mokėsi 3693 mokiniai. Tai sudarė 6,98 proc. visų mokinių. 2010–2011 m. antrojoje pamainoje (neskaičiuojant suaugusiųjų) mokėsi 154 mokiniai: „Purienų“ vidurinėje mokykloje – 115 mokinių (2010–2011 m. tik I pusmetį), Tirkiliškių pradinėje mokykloje – 31 mokinys ir Kovo 11-osios vidurinėje mokykloje – 8 mokiniai. Per septynerius metus pamainingumas sumažėjo 95,8 procento.
Mieste 2010–2011 m. veikė trys jaunimo mokyklos: Prano Eimučio, Tito Masiulio ir Jaunimo mokyklos. Jose mokėsi 273 mokiniai. Jaunimo mokykloje ir Prano Eimučio jaunimo mokykloje įgyvendinamas ikiprofesinis mokinių paruošimas, mokoma trijų specialybių. Visos trys jaunimo mokyklos išleidžia savo ugdytinius paruoštus integruotis į visuomenę, dalis jų siekia vidurinio išsilavinimo.
VšĮ Juozo Urbšio katalikiškoje vidurinėje mokykloje 2010–2011 m. veikė jaunimo klasės 12–16 metų jaunuoliams, jose mokėsi 28 mokiniai.
Aleksandro Puškino gimnazijoje veikė dirbančio jaunimo klasės 16–17 metų jaunuoliams ir suaugusiųjų klasės, jose mokėsi 432 mokiniai.
Suaugusieji taip pat mokomi Suaugusiųjų mokymo centre. Šiame centre 2004–2005 m. mokėsi 2999 mokiniai, o 2010–2011 m. – 1579 mokiniai. Taigi mokinių, besimokančių pagal suaugusiųjų mokymo programas, sumažėjo 47,3 procento. Suaugusieji mokosi centro patalpose, esančiose šiose miesto seniūnijose: Petrašiūnų, Šančių, Aleksoto ir Panemunės. Suaugusiųjų mokymas organizuojamas tokiomis mokymo formomis ir būdais: stacionaria (rytinė, pietinė ir vakarinė pamainos), neakivaizdine, savarankišku, nuosekliuoju ir moduliniu mokymusi.
Kauno Kovo 11-osios vidurinėje mokykloje 2010–2011 m. mokėsi 120 mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių. Šioje mokykloje įgyvendinami du integruoto ugdymo lygiai – visiška integracija (specialiųjų poreikių mokinys mokosi bendrojoje klasėje) ir dalinė integracija (specialiųjų poreikių mokinys mokosi specialiojoje klasėje). Specialiosios klasės sudarytos vidutinį intelekto sutrikimą turintiems vaikams.
Miesto bendrojo ugdymo įstaigose 2003–2004 m. mokėsi 5014 mokinių, turinčių įvairių vystymosi sutrikimų (įskaitant kalbos ir kitos komunikacijos sutrikimus turinčius mokinius), t. y. 9,1 proc. bendro mokinių skaičiaus. Šalies mokyklose mokėsi 9,9 proc. specialiųjų poreikių mokinių. 2010–2011 m. įvairių vystymosi sutrikimų mokinių buvo 3956, jie sudarė 9,8 proc. visų mokinių skaičiaus. Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklose 2003–2004 m. buvo ugdomi 882 specialiųjų poreikių mokiniai (be kalbos ir kitos komunikacijos sutrikimų). 2010–2011 m. tokių mokinių buvo 1180. 2010–2011 m. 2776 kalbos ir kitos komunikacijos sutrikimų turintiems mokiniams pagalbą teikė 48 logopedai, 23 specialieji pedagogai ir 68 socialiniai pedagogai. Speciali pedagoginė pagalba specialiųjų poreikių vaikams nėra pakankama, nes mokyklose trūksta specialistų (mokytojų padėjėjų ir specialiųjų pedagogų). Psichologinę pagalbą teikė 50 psichologų.
Kadangi specialiųjų poreikių mokinių integracijos sėkmė daugiausia priklauso nuo įvairiapusės, visavertės ir kompleksinės specialistų (logopedų, specialiųjų pedagogų, tiflopedagogų, surdopedagogų, pedagogų padėjėjų ir kt.) pagalbos, todėl mokyklose turi būti specialistų tiek, kiek jų reikia.
Siekiant tenkinti savivaldybės gyventojų poreikius, svarbus yra mokymo programų prieinamumas ir įstaigų pasiekiamumas. Labiausiai aktualus yra ikimokyklinių įstaigų vietų skaičiaus didinimas, ypač Šilainių ir Centro seniūnijose. Neužtikrintas vidurinio ugdymo programos pasirenkamumas, kadangi nemažai švietimo įstaigų turi tik dvi paralelines vienuoliktas klases. Dėl nepakankamo mokinių skaičiaus dalis mokyklų negali teikti kokybiškos pedagoginės, psichologinės ir specialiosios pagalbos. Mokyklose, kuriose mažai mokinių, yra ribotas neformalusis ugdymas.
2. Mokinių skaičiaus kaita ir prognozės
Vaikų ir mokinių skaičius Kauno miesto savivaldybei pavaldžiose mokyklose labai keitėsi (žr. 1 lentelę).
1 lentelė
Mokinių skaičiaus kaita 2005–2010 metais
Įstaigos tipas |
2005 m. |
2006 m. |
2007 m. |
2008 m. |
2009 m. |
2010 m. |
Ikimokyklinio ugdymo įstaigos |
11108 |
11263 |
11628 |
12111 |
12202 |
12264 |
Neformaliojo ugdymo įstaigos |
6980 |
7253 |
7433 |
7162 |
9757 |
10204 |
Darželiai-mokyklos |
931 |
840 |
754 |
556 |
531 |
487 |
Pradinės mokyklos |
3611 |
3442 |
3291 |
2888 |
2838 |
2739 |
Pagrindinės mokyklos |
1637 |
1062 |
922 |
1368 |
2325 |
2647 |
Jaunimo mokyklos |
327 |
335 |
332 |
331 |
280 |
273 |
Vidurinės mokyklos |
36175 |
35029 |
33661 |
32208 |
29807 |
25891 |
Suaugusiųjų mokyklos |
2395 |
2438 |
2110 |
2287 |
2179 |
1579 |
Gimnazijos |
7884 |
7811 |
7327 |
6744 |
6153 |
7434 |
Specialiosios mokyklos |
24 |
62 |
44 |
46 |
36 |
958 |
Iš viso mokinių skaičius bendrojo lavinimo mokyklose |
52984 |
51019 |
48441 |
46428 |
44149 |
42008 |
Vaikų skaičius mokyklų priešmokyklinio ugdymo klasėse |
728 |
649 |
526 |
393 |
413 |
461 |
Iš viso mokinių skaičius |
53712 |
51668 |
48967 |
46821 |
44562 |
42469 |
Mokyklų skaičiaus kaitai, jų įgyvendinamoms programoms tiesioginę įtaką turi mokinių skaičius. 2003–2004 m. mokėsi 54974 mokiniai, 2010–2011 m. mokėsi 42008 mokiniai. Palyginti 2003–2004 m. ir 2010–2011 m. mokinių skaičius sumažėjo 12966 (23,6 proc.).
Metai |
Priešmok. |
1 kl. |
2 kl. |
3 kl. |
4 kl. |
5 kl. |
6 kl. |
7 kl. |
8 kl. |
9 kl. |
10 kl. |
11 kl. |
12 kl. |
Iš viso |
2010 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
3185 |
3180 |
3707 |
4023 |
3963 |
4270 |
4695 |
41050 |
2011 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
3185 |
3180 |
3707 |
4023 |
3963 |
4270 |
39158 |
2012 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
3185 |
3180 |
3707 |
4023 |
3963 |
37959 |
2013 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
3185 |
3180 |
3707 |
4023 |
37147 |
2014 |
3414 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
3185 |
3180 |
3707 |
36289 |
2015 |
3759 |
3414 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
3185 |
3180 |
35996 |
2016 |
3918 |
3759 |
3414 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
3185 |
36575 |
2017 |
|
3918 |
3759 |
3414 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
3070 |
37308 |
2018 |
|
|
3918 |
3759 |
3414 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
2878 |
34238 |
2019 |
|
|
|
3918 |
3759 |
3414 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
2730 |
31360 |
2020 |
|
|
|
|
3918 |
3759 |
3414 |
3165 |
3151 |
3071 |
2803 |
2634 |
2715 |
28630 |
2003–2004 m. pirmoje klasėje mokėsi 4074 mokiniai, 2010–2011 m. – 2634 mokiniai. Pirmos klasės mokinių skaičius per aštuonerius metus sumažėjo 1440 (35,3 proc.). Jeigu visi vaikai, gimę mieste 2010 metais, mokysis miesto mokyklose, tai 2017–2018 m. pirmose klasėse pagal registro pateiktus duomenis turėtų mokytis 3918 mokinių. Vadinasi, pirmos klasės mokinių skaičius 2017–2018 m. padidės 1284 (32,8 proc.). Tačiau ne visi vaikai ateina į pirmą klasę, pvz., 1996 m. gimusiųjų vaikų į pirmą klasę 2003 m. atėjo 4 proc. mažiau, 1997 m. gimusiųjų į pirmą klasę 2004 m. atėjo net 9 proc. mažiau, 2003 m. gimusiųjų į pirmą klasę 2010 m. atėjo net 13,4 proc. mažiau (Statistikos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės duomenys). Nors gimstamumas ir didėja, tačiau dėl emigracijos didėja ir neateinančių į mokyklas mokinių skaičius.
2010 m. rugsėjo 1 d. Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklose mokinių skaičius, be priešmokyklinukų, buvo 42008 (be suaugusiųjų – 40429). Palyginti su 2009 m. mokinių sumažėjo 2141 mokiniu, palyginti su 2008 m. – 2279, palyginti su 2007 m. – 2578 mokiniais. Su priešmokyklinukais bendras mokinių skaičius Kaune 2010–2011 m. buvo 42469. Prognozuojama, kad mokinių mažėjimo tendencija išliks ir toliau (žr. 2 lentelę ir 2paveikslą).
Toliau pateikta mokinių skaičiaus kaita Kauno miesto savivaldybės administracijos seniūnijose (žr. 3 lentelę).
Aleksoto seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 kl. |
2 kl. |
3 kl. |
4 kl. |
5 kl. |
6 kl. |
7 kl. |
8 kl. |
9 kl. |
10 kl. |
11 kl. |
12 kl. |
5–12 kl. |
2010 |
107 |
100 |
127 |
135 |
131 |
106 |
112 |
130 |
113 |
106 |
115 |
116 |
929 |
2011 |
87 |
107 |
100 |
127 |
135 |
131 |
106 |
112 |
105 |
113 |
106 |
115 |
923 |
2012 |
87 |
107 |
100 |
127 |
135 |
131 |
106 |
78 |
105 |
113 |
106 |
901 |
|
2013 |
87 |
107 |
100 |
127 |
135 |
131 |
74 |
78 |
105 |
113 |
863 |
||
2014 |
87 |
107 |
100 |
127 |
135 |
92 |
74 |
78 |
105 |
818 |
|||
2015 |
87 |
107 |
100 |
127 |
95 |
92 |
74 |
78 |
760 |
Centro seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 ir 1 g. |
10 ir 2 g. |
11 ir 3 g. |
12 ir 4 g. |
5–12 kl. |
2010 |
127 |
139 |
143 |
129 |
305 |
352 |
337 |
408 |
768 |
793 |
1075 |
1081 |
5119 |
2011 |
137 |
127 |
139 |
143 |
269 |
305 |
352 |
356 |
693 |
603 |
592 |
738 |
3908 |
2012 |
137 |
127 |
139 |
143 |
129 |
305 |
352 |
692 |
693 |
603 |
592 |
3509 |
|
2013 |
137 |
127 |
139 |
143 |
129 |
305 |
645 |
693 |
693 |
603 |
3350 |
||
2014 |
137 |
127 |
139 |
143 |
269 |
609 |
693 |
693 |
693 |
3366 |
|||
2015 |
137 |
127 |
139 |
269 |
609 |
693 |
693 |
693 |
3360 |
Dainavos seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
5–12 kl. |
2010 |
385 |
419 |
429 |
417 |
638 |
627 |
582 |
667 |
600 |
606 |
480 |
507 |
4707 |
2011 |
381 |
385 |
419 |
429 |
417 |
638 |
627 |
582 |
501 |
600 |
606 |
480 |
4451 |
2012 |
381 |
385 |
419 |
429 |
417 |
638 |
627 |
437 |
501 |
600 |
606 |
4255 |
|
2013 |
381 |
385 |
419 |
429 |
417 |
638 |
470 |
437 |
501 |
600 |
3911 |
||
2014 |
381 |
385 |
419 |
429 |
417 |
479 |
470 |
437 |
501 |
3537 |
|||
2015 |
381 |
385 |
419 |
429 |
313 |
479 |
470 |
437 |
3313 |
Eigulių seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 ir 1 g. |
10 ir 2 g. |
11 ir 3 g. |
12 ir 4 g. |
5–12 kl. |
2010 |
381 |
398 |
388 |
424 |
358 |
405 |
421 |
526 |
571 |
511 |
545 |
536 |
3873 |
2011 |
376 |
381 |
398 |
388 |
424 |
358 |
405 |
421 |
573 |
571 |
341 |
545 |
3638 |
2012 |
376 |
381 |
398 |
388 |
424 |
358 |
405 |
550 |
573 |
402 |
341 |
3441 |
|
2013 |
376 |
381 |
398 |
388 |
424 |
358 |
546 |
550 |
424 |
402 |
3490 |
||
2014 |
376 |
381 |
398 |
388 |
424 |
531 |
546 |
424 |
424 |
3516 |
|||
2015 |
376 |
381 |
398 |
388 |
551 |
531 |
424 |
424 |
3473 |
Gričiupio seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 ir 1 g. |
10 ir 2 g. |
11 ir 3 g. |
12 ir 4 g. |
5–12 kl. |
2010 |
288 |
271 |
285 |
273 |
255 |
236 |
276 |
268 |
303 |
298 |
305 |
298 |
2239 |
2011 |
292 |
288 |
271 |
285 |
273 |
255 |
236 |
276 |
232 |
303 |
298 |
305 |
2178 |
2012 |
292 |
288 |
271 |
285 |
273 |
255 |
236 |
261 |
232 |
303 |
298 |
2143 |
|
2013 |
292 |
288 |
271 |
285 |
273 |
255 |
233 |
261 |
232 |
303 |
2113 |
||
2014 |
292 |
288 |
271 |
285 |
273 |
247 |
233 |
261 |
232 |
2090 |
|||
2015 |
292 |
288 |
271 |
285 |
280 |
247 |
233 |
261 |
2157 |
Panemunės seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
5–12 kl. |
2010 |
187 |
192 |
188 |
228 |
214 |
223 |
185 |
238 |
179 |
161 |
52 |
100 |
1352 |
2011 |
195 |
187 |
192 |
188 |
228 |
214 |
223 |
185 |
181 |
179 |
161 |
52 |
1423 |
2012 |
|
195 |
187 |
192 |
188 |
228 |
214 |
223 |
129 |
181 |
179 |
161 |
1503 |
2013 |
|
|
195 |
187 |
192 |
188 |
228 |
214 |
156 |
129 |
181 |
179 |
1467 |
2014 |
|
|
|
195 |
187 |
192 |
188 |
228 |
150 |
156 |
129 |
181 |
1411 |
2015 |
|
|
|
|
195 |
187 |
192 |
188 |
160 |
150 |
156 |
129 |
1357 |
Petrašiūnų seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
5–12 kl. |
2010 |
92 |
108 |
108 |
109 |
81 |
79 |
102 |
108 |
65 |
90 |
109 |
100 |
734 |
2011 |
112 |
92 |
108 |
108 |
109 |
81 |
79 |
102 |
60 |
65 |
90 |
109 |
695 |
2012 |
112 |
92 |
108 |
108 |
109 |
81 |
79 |
71 |
60 |
65 |
90 |
663 |
|
2013 |
112 |
92 |
108 |
108 |
109 |
81 |
55 |
71 |
60 |
65 |
657 |
||
2014 |
112 |
92 |
108 |
108 |
109 |
57 |
55 |
71 |
60 |
660 |
|||
2015 |
112 |
92 |
108 |
108 |
76 |
57 |
55 |
71 |
679 |
Šančių seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
5–12 kl. |
2010 |
146 |
170 |
158 |
161 |
144 |
165 |
161 |
195 |
151 |
150 |
168 |
167 |
1301 |
2011 |
155 |
146 |
170 |
158 |
161 |
144 |
165 |
161 |
135 |
151 |
150 |
168 |
1235 |
2012 |
155 |
146 |
170 |
158 |
161 |
144 |
165 |
113 |
135 |
151 |
150 |
1177 |
|
2013 |
155 |
146 |
170 |
158 |
161 |
144 |
116 |
113 |
135 |
151 |
1148 |
||
2014 |
155 |
146 |
170 |
158 |
161 |
101 |
116 |
113 |
135 |
1100 |
|||
2015 |
155 |
146 |
170 |
158 |
113 |
101 |
116 |
113 |
1072 |
Šilainių seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 ir 1 g. |
10 ir 2 g. |
11 ir 3 g. |
12 ir 4 g. |
5–12 kl. |
2010 |
505 |
497 |
496 |
505 |
513 |
588 |
613 |
663 |
662 |
594 |
604 |
722 |
4959 |
2011 |
505 |
505 |
497 |
496 |
524 |
513 |
588 |
613 |
678 |
662 |
594 |
604 |
4776 |
2012 |
505 |
505 |
497 |
496 |
524 |
513 |
588 |
646 |
678 |
662 |
594 |
4701 |
|
2013 |
505 |
505 |
497 |
496 |
524 |
513 |
629 |
646 |
678 |
662 |
4645 |
||
2014 |
505 |
505 |
497 |
496 |
524 |
577 |
629 |
646 |
678 |
4552 |
|||
2015 |
505 |
505 |
497 |
496 |
584 |
577 |
629 |
646 |
4439 |
Vilijampolės seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
5–12 kl. |
2010 |
190 |
188 |
206 |
205 |
218 |
193 |
192 |
260 |
184 |
182 |
168 |
226 |
1623 |
2011 |
197 |
190 |
188 |
206 |
205 |
218 |
193 |
187 |
187 |
184 |
182 |
168 |
1524 |
2012 |
197 |
190 |
188 |
206 |
205 |
218 |
193 |
131 |
187 |
184 |
182 |
1506 |
|
2013 |
197 |
190 |
188 |
206 |
205 |
218 |
135 |
131 |
187 |
184 |
1454 |
||
2014 |
197 |
190 |
188 |
206 |
205 |
152 |
135 |
131 |
187 |
1394 |
|||
2015 |
197 |
190 |
188 |
206 |
144 |
152 |
135 |
131 |
1343 |
Žaliakalnio seniūnijos mokinių skaičiaus kaita 2010–2015 m.
Metai |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 ir 1 g. |
10 ir 2 g. |
11 ir 3 g. |
12 ir 4 g. |
5–12 kl. |
2010 |
226 |
233 |
202 |
249 |
213 |
207 |
182 |
207 |
362 |
276 |
377 |
315 |
2139 |
2011 |
247 |
226 |
233 |
202 |
249 |
213 |
207 |
182 |
288 |
362 |
276 |
377 |
2154 |
2012 |
247 |
226 |
233 |
202 |
249 |
213 |
207 |
283 |
288 |
362 |
276 |
2080 |
|
2013 |
247 |
226 |
233 |
202 |
249 |
213 |
301 |
283 |
288 |
362 |
2131 |
||
2014 |
247 |
226 |
233 |
202 |
249 |
305 |
301 |
283 |
288 |
2087 |
|||
2015 |
247 |
226 |
233 |
202 |
330 |
305 |
301 |
283 |
2127 |
2010 m. mokinių mažėjimas vidurinėse mokyklose sudaro didžiausią procentą per šešerius metus, tačiau bendrai susumavus bendrojo ugdymo mokyklose šis procentas šiek tiek pagerėjo (žr. 4 lentelę).
4 lentelė
Mokinių skaičiaus mažėjimas
|
2005 m. |
2006 m. |
2007 m. |
2008 m. |
2009 m. |
2010 m. |
Bendrojo ugdymo mokyklos |
-5,8 proc. |
-3,71 proc. |
-5,05 proc. |
-4,16 proc. |
-5,12 proc. |
-4,64 |
Vidurinės mokyklos |
-3,8 proc. |
-3,17 proc. |
-3,91 proc. |
-3,51 proc. |
-6,32 proc. |
-12,20 |
Kaune 834 mokiniai (1,96 proc.) mokosi nevalstybinėse mokyklose. Palyginti su 2009 metais, šis procentas padidėjo 0,4 (buvo 1,58 proc.).
Priešmokyklinio amžiaus (5–6 m.) vaikų skaičius Kaune per praėjusius penkerius metus (2006–2010 m.) sumažėjo 961 vaiku, nuo 6692 iki 5731, t. y. 14,4 procento. Iš jų priešmokyklines grupes ikimokyklinio ugdymo ir bendrojo lavinimo mokyklose renkasi apie 45 proc. vaikų.
Vaikų skaičius Kauno miesto darželiuose-mokyklose nuo 2005 m. sumažėjo beveik dvigubai. Tai iš dalies susiję su tinklo pertvarka – mokyklų-darželių pertvarkymu į darželius, todėl 2007 m. vaikų skaičiaus mažėjimo tendencija stiprėja. 2010 metais Kaune buvo likę 6 darželiai - mokyklos.
Pradinėse mokyklose mokinių skaičius nuo 2005 m. Kaune mažėjo stabiliai, mažėjimo tendencija stiprėjo nuo 2007 metų. Palyginti su praėjusiais metais mokinių skaičius išliko panašus (sumažėjo 99 mokiniais).
Kauno pagrindinėse mokyklose mokinių skaičius didėjo. Didėjimo tendencijai įtakos turėjo tinklo pertvarka. Tačiau mokinių skaičius pagrindinėse mokyklose Kaune išlieka mažas.
Kauno vidurinėse mokyklose nuo 2006 m. mokinių skaičius kiekvienais metais stabiliai mažėjo. Per 5 metus sumažėjo 9138 mokiniais, vidutiniškai po 1820 mokinių kasmet.
Kauno suaugusiųjų mokymo centre mokinių skaičius svyruoja. 2010 m. mokinių skaičius kito žymiausiai – sumažėjo 542 mokiniais.
Mokinių skaičius specialiosiose mokyklose padidėjo dėl apskričių panaikinimo – Kauno apskričiai pavaldžios 6 specialiosios mokyklos buvo perduotos Kauno miesto savivaldybei.
Pagal pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas besimokančių mokinių dalis Kaune per 2 metus keitėsi nežymiai (žr. 3 paveikslą).
3 paveikslas. Mokinių, besimokančių pagal pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, skaičiaus santykis
2010 metais pirmokų sumažėjo 86 mokiniais, aštuntokų – 171 mokiniu. Didžiausias mokinių mažėjimas buvo 4-osiose klasėse – sumažėjo net 381 mokiniu (žr. 4 paveikslą).
Ketvirtokų skaičius 251 mokiniu buvo didesnis už pirmokų skaičių, todėl artimiausius trejus metus išliks mokinių mažėjimo tendencija.
Miesto mokinių skaičius 10-osiose klasėse nuo 2005 metų nuolat mažėjo, tačiau palyginti su praėjusiais metais 2010 m. 10-osiose klasėse sumažėjo daugiau kaip 600 mokinių – daugiausiai per visus metus. Galima prielaida – mokiniai išėjo mokytis į profesines mokyklas. Mokinių skaičius 12-osiose klasėse 2010 m. sumažėjo 480 mokinių, tačiau besimokančiųjų gimnazijų 4-osiose klasėse padidėjo 431 mokiniu. Tai darė įtaką dviejų gimnazijų mieste įsteigimas. Mokinių skaičius gimnazijų 2-osiose klasėje išlieka pastovus (žr. 5 paveikslą).
5 paveikslas. Mokinių skaičiaus kaita 10-osiose ir 12-osiose klasėse ir gimnazijų 2-osiose ir 4-osiose klasėse
2010 m. dešimtokų skaičius 1101 mokiniu mažesnis už aštuntokų skaičių, todėl prognozuojama, kad artimiausius dvejus metus dešimtokų padaugės, o paskui vėl mažės. Prognozuojama, kad artimiausius dvejus metus išliks dvyliktokų didėjimas gimnazijose dėl vyksiančios mokyklų pertvarkos.
Pateikiamas mokinių skaičiaus sumažėjimas bendrojo ugdymo mokyklose 2010–2011 m. pabaigoje (žr. 6 paveikslą).
Nors bendrojo ugdymo mokyklose mokinių skaičius mažėjo, džiugu, kad ikimokyklinio ugdymo įstaigose vaikų skaičius nežymiai didėjo (žr. 7 paveikslą).
Jei dėl mažėjančio mokinių skaičiui nebus keičiamas švietimo įstaigų tinklas ir jų struktūra, neišvengiamai augs vieno vaiko ugdymo kaina. Savivaldybė švietimui skiria didesnę savo biudžeto dalį ir didinti švietimo finansavimą yra ribotos galimybės, todėl siekiant teikti kokybišką ugdymą už Savivaldybei prieinamą kainą, būtina pakeisti švietimo įstaigų tinklą ir struktūrą pagal demografinę ir finansinę Savivaldybės situaciją ir galimybes.
3. Ugdymo kokybė
Ugdymo kokybė vertinama atsižvelgiant į mokinių mokymosi pasiekimus, mokymosi sėkmingumą, ugdymo diferencijavimą ir individualizavimą, lankomumą, mokyklų reitingą, kuris sudarytas pagal baigusių ir pakviestų studijuoti Lietuvos ir prestižiniuose pasaulio universitetuose skaičių Lietuvos mokyklų, teikiančių vidurinį išsilavinimą, ir kita.
3.1. Mokymosi pasiekimai
Mokymosi pasiekimus sudaro mokinių akademiniai pasiekimai ir kiti įvairūs pasiekimai olimpiadose, sportiniuose, kūrybiniuose konkursuose, varžybose, projektuose, pilietinėse akcijose ir kitoje visuomeninėje veikloje.
Akademinius mokinių pasiekimus atspindi pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo (PUPP) rezultatai ir valstybinių brandos egzaminų (VBE) rezultatai.
Mieste PUPP pasirinkusių mokinių skaičius mažėja. PUPP neprivalomas, tačiau siekdami pasitikrinti savo pasiekimus, daugumos mokyklų 85–95 proc. mokinių renkasi PUPP. Nepriklausomai nuo to, kad PUPP dalyvavusių skaičius mažėja, yra pakankamai duomenų, kurie leidžia objektyviai įvertinti pagrindinio ugdymo svarbiausių dalykų (lietuvių kalbos ir matematikos) pasiekimus (žr. 8 paveikslą).
8 paveikslas. PUPP pasirinkimo kaita
Lietuvių kalbos PUPP rezultatai yra aukšti ir pakankamai stabilūs (žr. 9 paveikslą). Matematikos PUPP rezultatai yra daug žemesni. Džiugu tai, kad nuo 2008 m. rezultatai gerėja.
9 paveikslas. PUPP išlaikymo kaita
Analizuojant keturių pagrindinių valstybinių brandos egzaminų (VBE) rezultatus (žr. 10 paveikslą), Kauno mokinių pasiekimai pagal neišlaikiusių egzaminų mokinių procentinę dalį buvo geresni už praėjusius metus, tačiau blogesni už Lietuvos, Vilniaus ir Klaipėdos atitinkamą rodiklį. Suprastėjo daugiau kaip 50 balų įvertinimų procentinės dalies rodiklis. Tačiau džiugina, kad nuo 2007 metų Kaune vis mažėja mokinių, neišlaikiusių VBE, procentinė dalis. Pagal egzaminų rezultatų įvertinimą daugiau kaip 50 balų Lietuvos, Kauno, Vilniaus ir Klaipėdos rezultatai pablogėjo: vidutiniškai Lietuvoje – 6 proc., Kaune – 9 proc., Klaipėdoje – 14 proc., Vilniuje – 7 procentais.
10 paveikslas. VBE rezultatų kaita
Analizuojant keturių pagrindinių dalykų VBE išlaikymo rezultatus Kaune (žr. 11 paveikslą), lietuvių kalbos rezultatai 2006–2009 m. po truputį gerėjo, tačiau 2010 m. smuktelėjo ir yra prasčiausi už visų kitų dalykų VBE rezultatus, nors 0,89 proc. viršijo (Kaune 93,01 proc.) Lietuvos vidurkį (92,12 proc.). Bendras 5 metų lietuvių kalbos VBE išlaikymo procentas (91,4 proc.) taip pat nesiekia Kauno miesto visų išlaikytų egzaminų vidurkio per penkerius metus – 95,5 proc. 2009 metais 10 proc. ir daugiau neišlaikiusiųjų buvo 13, 2010 m. – 20 Kauno mokyklų. Nuolat gerėjo anglų kalbos VBE rezultatai, stabiliai ar mažai kito istorijos VBE rezultatai.
11 paveikslas. 4 pagrindinių dalykų VBE rezultatų kaita
Analizuojant visų laikytų VBE rezultatus Lietuvos kontekste (žr. 12 paveikslą), Kauno mokinių VBE rezultatai trejus metus (2007–2009 m.) buvo geresni už Lietuvos ir Vilniaus, bet prastesni už Klaipėdos, tačiau 2010 metais, kaip rodė ir pastarieji 4 pagrindinių VBE rezultatai, Kauno rezultatai smuko ir tapo prastesni už Lietuvos, Klaipėdos ir Vilniaus VBE rezultatus – išlaikė 95,03 proc. mokinių. Pažymėtina, kad 2010 metais VBE rezultatai visuose minėtuose didžiuosiuose Lietuvos miestuose susivienodino ir yra prastesni negu Lietuvos vidurkis.
12. paveikslas. Išlaikytų VBE dalies kaita nuo laikytų VBE (lyginamoji diagrama)
Miesto mokyklų reitingų pagal VBE išlaikymo rezultatus kaita 2005–2011 m. (žr. 5 lentelę).
5 lentelė
Eil. Nr. |
Mokykla |
2005 metai |
2006 metai |
2007 metai |
2008 metai |
2009 metai |
2010 metai |
2011 metai |
1 |
„Atžalyno“ vidurinė mokykla |
15 |
26 |
26 |
22 |
22 |
23 |
20 |
2 |
VšĮ „Ąžuolo“ katalikiška vidurinė mokykla |
10 |
20 |
7 |
12 |
12 |
6 |
7 |
3 |
Dainavos vidurinė mokykla |
12 |
18 |
20 |
42 |
20 |
20 |
17 |
4 |
S. Daukanto vidurinė mokykla |
34 |
14 |
22 |
47 |
33 |
17 |
15 |
5 |
J. Dobkevičiaus vidurinė mokykla |
36 |
24 |
37 |
20 |
37 |
31 |
26 |
6 |
Eigulių vidurinė mokykla (dabar pagrindinė mokykla) |
22 |
23 |
18 |
26 |
46 |
26 |
|
7 |
K. Griniaus vidurinė mokykla |
- |
- |
12 |
46 |
- |
43 |
36 |
8 |
J. Grušo vidurinė mokykla |
9 |
11 |
13 |
17 |
19 |
7 |
14 |
9 |
VšĮ Julijanavos katalikiška vidurinė mokykla |
21 |
27 |
32 |
41 |
16 |
42 |
31 |
10 |
Kovo 11-osios vidurinė mokykla |
42 |
15 |
38 |
15 |
42 |
33 |
29 |
11 |
V. Kudirkos vidurinė mokykla (dabar progimnazija) |
45 |
46 |
42 |
28 |
31 |
37 |
34 |
12 |
V. Kuprevičiaus vidurinė mokykla |
35 |
19 |
27 |
23 |
7 |
29 |
19 |
13 |
S. Lozoraičio vidurinė mokykla |
37 |
29 |
28 |
24 |
39 |
15 |
28 |
14 |
M. Mažvydo vidurinė mokykla |
47 |
45 |
48 |
13 |
43 |
44 |
32 |
15 |
Milikonių vidurinė mokykla |
20 |
16 |
10 |
18 |
21 |
13 |
16 |
16 |
„Nemuno“ vidurinė mokykla |
40 |
28 |
31 |
38 |
35 |
25 |
41 |
17 |
Gedimino sporto ir sveikatinimo vidurinė mokykla |
46 |
42 |
43 |
21 |
44 |
39 |
33 |
18 |
Palemono vidurinė mokykla |
33 |
40 |
21 |
27 |
24 |
18 |
25 |
19 |
Petrašiūnų vidurinė mokykla |
41 |
43 |
46 |
30 |
38 |
40 |
38 |
20 |
Pilėnų vidurinė mokykla |
23 |
31 |
45 |
39 |
25 |
22 |
30 |
21 |
„Purienų“ vidurinė mokykla |
8 |
7 |
14 |
10 |
9 |
10 |
11 |
22 |
Rokų vidurinė mokykla |
39 |
36 |
35 |
31 |
28 |
32 |
40 |
23 |
Šv. Kazimiero vidurinė mokykla |
16 |
41 |
15 |
35 |
26 |
30 |
18 |
24 |
A. A. Stulginskio vidurinė mokykla (dabar pagrindinė mokykla) |
49 |
47 |
47 |
44 |
- |
46 |
43 |
25 |
VšĮ Šv. Mato vidurinė mokykla |
19 |
13 |
24 |
19 |
18 |
24 |
42 |
26 |
Šančių vidurinė mokykla |
18 |
33 |
25 |
45 |
32 |
35 |
21 |
27 |
T. Ivanausko vidurinė mokykla |
26 |
21 |
19 |
16 |
29 |
21 |
23 |
28 |
VšĮ J. Urbšio katalikiška vidurinė mokykla |
32 |
25 |
16 |
37 |
17 |
14 |
22 |
29 |
Vaižganto vidurinė mokykla (2011m. neturėjo 12 klasių) |
31 |
30 |
36 |
34 |
27 |
38 |
- |
30 |
„Versmės“ vidurinė mokykla |
38 |
44 |
44 |
48 |
45 |
28 |
35 |
31 |
Veršvų vidurinė mokykla |
25 |
34 |
40 |
40 |
23 |
36 |
39 |
32 |
J. ir P. Vileišių vidurinė mokykla |
28 |
35 |
33 |
36 |
34 |
41 |
24 |
33 |
Vilijampolės vidurinė mokykla (dabar pagrindinė mokykla) |
29 |
37 |
39 |
25 |
41 |
34 |
37 |
34 |
VšĮ „Vyturio“ katalikiška vidurinė mokykla |
27 |
32 |
30 |
33 |
30 |
19 |
13 |
35 |
„Žiburio“ vidurinė mokykla |
14 |
38 |
34 |
29 |
15 |
16 |
27 |
36 |
Suaugusiųjų mokymo centras |
48 |
49 |
49 |
49 |
47 |
47 |
44 |
37 |
„Aušros“ gimnazija |
6 |
8 |
9 |
7 |
10 |
8 |
9 |
38 |
J. Basanavičiaus gimnazija |
7 |
9 |
5 |
6 |
6 |
9 |
5 |
39 |
S. Dariaus ir S. Girėno gimnazija |
17 |
12 |
8 |
8 |
13 |
12 |
12 |
40 |
J. Jablonskio gimnazija |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
41 |
Maironio universitetinė gimnazija |
24 |
10 |
11 |
9 |
8 |
11 |
10 |
42 |
A. Puškino gimnazija |
30 |
39 |
41 |
43 |
40 |
45 |
45 |
43 |
VšĮ Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“ gimnazija |
2 |
5 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
44 |
„Santaros“ gimnazija |
3 |
2 |
4 |
3 |
5 |
5 |
4 |
45 |
„Saulės“ gimnazija |
4 |
4 |
3 |
5 |
4 |
3 |
3 |
46 |
A. Smetonos gimnazija |
13 |
6 |
23 |
14 |
11 |
27 |
8 |
47 |
„Varpo“ gimnazija |
5 |
3 |
6 |
4 |
3 |
4 |
6 |
48 |
Vaišvydavos vidurinė mokykla (dabar pagrindinė mokykla) |
43 |
48 |
50 |
- |
- |
- |
- |
49 |
Vydūno vidurinė mokykla (dabar pagrindinė mokykla) |
44 |
17 |
17 |
32 |
14 |
- |
- |
50 |
Radvilėnų vidurinė mokykla (dabar J. Žemaičio- -Vytauto pagrindinė mokykla) |
11 |
22 |
29 |
11 |
36 |
- |
- |
Kauno mokinių pasiekimai respublikinėse olimpiadose ir konkursuose 2010 metais išaugo (žr. 13 paveikslą), tačiau kauniečiams nepavyko pagerinti dalyvavimo tarptautiniuose konkursuose ir olimpiadose rezultatų – beveik dvigubai sumažėjo prizininkų skaičius (žr. 14 paveikslą).
3.2. Mokymosi sėkmingumas
2010 metais sumažėjo skaičius mokinių (1523 mokiniais), tęsiančių mokslą aukštosiose mokyklose (žr. 15, 16 paveikslus).
|
|
Mokinių, gavusių pagrindinio išsilavinimo pažymėjimus, dalis kasmet vis kinta – tai padidėja, tai sumažėja. 2010 metais sumažėjo 0,8 proc. ir šis procentas išlieka mažiausias – mažesnis nei Vilniuje, Klaipėdoje ir Lietuvoje (žr. 17 paveikslą).
17 paveikslas. Mokinių, gavusių pagrindinio išsilavinimo pažymėjimus, dalies kaita
Mokinių, gavusių vidurinio išsilavinimo pažymėjimus, dalis 2010 m. taip pat sumažėjo 1,5 proc., tačiau buvo didesnė už Vilniaus, bet mažesnė nei Klaipėdos ir Lietuvos dalį (žr. 18 paveikslą).
18 paveikslas. Mokinių, gavusių vidurinio išsilavinimo pažymėjimus, dalies kaita
Pašalintų mokinių skaičius kasmet svyruoja – tai didėja, tai mažėja (žr. 19 paveikslą). 2010 m. Kaune šis skaičius vėl padidėjo 1 proc. ir yra didžiausias – didesnis už Lietuvos, Klaipėdos ir Vilniaus skaičių.
19 paveikslas. Pašalintų mokinių dalis
Paliktų kartoti kursą mokinių skaičius Kaune svyruoja, tačiau, deja, viršija Lietuvos vidurkį, taip pat Vilniaus ir Klaipėdos mokinių skaičių (žr. 20 paveikslą).
20 paveikslas. Paliktų kartoti kursą mokinių dalis
Tinkamas ugdymo diferencijavimas ir individualizavimas sudaro prielaidas sumažinti mokinių, paliktų kartoti kursą, skaičių, tačiau esant laisvoms vietoms klasėse ir mažam mokinių skaičiui mokykloje, dėl mokos fondo stokos mažinamas valandų, skirtų mokymui individualizuoti ir diferencijuoti, pagalbai teikti, skaičius.
Analizuojant atskirų mokyklų mokinių pasiekimus, matyti, kad mokyklose skiriasi klasės komplektui tarifikuotų valandų skaičius, skirtinga egzaminų kokybė, geriausi mokinių pasiekimai yra tose mokyklose, kuriose mokinių, besimokančių pagal vidurinio ugdymo programą, skaičius atitinka Mokinio krepšelio metodikos reikalavimus ir yra ne mažiau kaip trys paralelinės klasės.
3.3. Neformalusis švietimas
Organizuojant neformaliojo švietimo veiklą mokyklose ir neformaliojo švietimo įstaigose siekiama sudaryti geresnes sąlygas vaikų ir mokinių pomėgiams tenkinti, kūrybinėms galioms puoselėti, gerinti teikiamų paslaugų kokybę, plėtoti institucijų bendradarbiavimą, kurti neformaliojo švietimo sistemą mokyklose, puoselėti tradicijas ugdymo įstaigose, seniūnijose, mieste.
Neformaliojo švietimo veikloje išryškėjo šie teigiami pokyčiai: buvo formuojama neformaliojo švietimo sistema ugdymo įstaigose, siekiant savo institucijos savasties, tradicijų išryškinimo, autentikos, veiklos tęstinumo užtikrinimo, didėjo neformaliąja veikla užimtų mokinių skaičius, išsiplėtė mokinių savivaldos institucijų, visuomeninių organizacijų veikla ir indėlis organizuojant mokinių laisvalaikį. Ypač šis indėlis ryškus miesto bendrojo ugdymo mokyklose, kuriose veikia mokinių tarybos, komitetai ir kt. Miesto mastu toliau savo veiklą vykdė miesto mokinių taryba, įvairesnė tapo neformaliojo švietimo veiklos formų pasiūla. Ypač išsiplėtė tarptautinės mainų programos, kuriose dalyvauja dauguma bendrojo ugdymo mokyklų.
Mokinių užimtumas neformaliojo ugdymo veikla neformaliojo ugdymo įstaigose per pastaruosius metus padidėjo 1 proc., bendrojo ugdymo mokyklose sumažėjo beveik 3 proc. (žr. 21, 22, 23 paveikslus).
|
22 paveikslas. Mokinių užimtumo neformaliojo ugdymo veikla bendrojo ugdymo mokyklose kaita |
23 paveikslas. Bendras mokinių užimtumas neformaliojo ugdymo veikla bendrojo ugdymo mokyklose
Mokiniai daugiausiai renkasi įvairius meninės raiškos, sveikos gyvensenos, turizmo, sporto ir kitus būrelius (žr. 24 paveikslas).
24 paveikslas. Mokinių užimtumas neformaliojo ugdymo įstaigose pagal veiklos sritis
Kuo mažesni vaikai, tuo didesnis jų užimtumas neformaliojo ugdymo veikla. Tai nestebina, nes mažesnius vaikus lengviau pritraukti į būrelius, jie turi daugiau laisvo laiko ir noro visur dalyvauti, būti aktyvūs, tuo tarpu didesnieji pradeda galvoti apie tolesnio mokymosi ar veiklos galimybes, turi mažiau laiko, nes didėja mokymosi krūvis, todėl jie koncentruojasi ties asmeniniais savęs realizavimo tikslais. Tačiau palyginus dvejų mokslo metų rezultatus (žr. 25 paveikslą) matyti, kad 2010–2011 m. mokinių užimtumas 4 proc. sumažėjo darželiuose-mokyklose (nuo 94,3 proc. iki 90,2 proc.), 3 proc. – pradinėse mokyklose, 1 proc. vidurinėse mokyklose, tačiau jaunimo mokyklose padidėjo net 11 proc. (nuo 56,2 proc. iki 67,2 proc.), gimnazijose taip pat padidėjo 3 procentais.
25 paveikslas. Mokinių užimtumas neformaliojo ugdymo veikla pagal įstaigų tipus (proc.)
Neformaliojo ugdymo analizė rodo, kad ne visose švietimo įstaigose yra nepakankamas neformaliojo ugdymo programų tinklas. Taip pat matyti, kad didžioji dalis mokinių pageidauja būti užimti neformaliuoju ugdymu. Todėl esant didesniam mokinių skaičiui įstaigoje, mokykla galėtų pasiūlyti daugiai neformaliojo ugdymo programų pagal gaunamas mokinio krepšelio lėšas.
4. Mokyklų pastatų būklė, kabinetų ir patalpų atitiktis mokyklos tipui
Tinkama mokyklų pastatų ir patalpų būklė yra svarbus ugdymo sąlygų ir kokybės veiksnys.
Mokyklų pastatų būklės, kabinetų ir patalpų atitikties Mokyklų aprūpinimo standartams įvertinimas rodo, kad mokyklų pastatų būklė nėra patenkinama, jiems sutvarkyti reikalingos didžiulės investicijos.
Atliekama kasmetinė statinių apžiūra. 2010 m. nustatyta Kauno miesto bendrojo ugdymo mokyklų ir ikimokyklinio ugdymo įstaigų pastatų būklė pagal statinio dalis ir remonto lėšų poreikis joms (žr. 26 paveikslą). Pastaraisiais metais didžiausios investicijos buvo į stogų ir langų tvarkymą. Mokyklose didžiausias poreikis yra vandentiekio ir kanalizacijos sistemų, pamatų remonto darbams.
26. paveikslas. Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų pastatų būklė pagal statinio dalis
Didžiausias lėšų poreikis ikimokyklinėse įstaigose yra vandentiekio, kanalizacijos ir šilumos ūkio sistemoms tvarkyti, pamatų ir išorės sienų remonto darbams (žr. 27 paveikslą).
27 paveikslas. Kauno miesto savivaldybės ikimokyklinio ugdymo įstaigų pastatų būklė pagal statinio dalis
Dauguma miesto švietimo įstaigų racionaliai naudoja mokyklos plotą, vidaus ir išorės erdves, dauguma patalpų atitinka higienos reikalavimus ir naudojamos ugdymo procesui.
2010 m. Kauno apskrities visuomenės sveikatos centro duomenimis, 95 proc. švietimo įstaigų atitiko higienos reikalavimus, 5 proc. įstaigų leidimas-higienos pasas nebuvo išduotas.
Miesto bendrojo lavinimo mokyklų pastatų pagrindinių dalių būklės charakteristikos pateiktos pagal atliktų arba numatomų atlikti remonto darbų poreikį (žr. 6 lentelę). Violetine spalva pažymėtos įstaigos, kurių pastatai rekonstruojami iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų. Šviesiai violetine spalva – kurioms numatoma skirti Europos Sąjungos lėšas. Raudona spalva pažymėtos ypatingai prastos būklės statinio dalys, kurioms reikalingas kapitalinis remontas. P – reikalingas paprastas remontas, K – reikalingas kapitalinis remontas, AB – avarinė būklė, AK – atliktas kapitalinis remontas, AR – atliktas paprastasis remontas, skaičius prieš raidę – reikalingo kapitalinio remonto dalį (pvz., 0,4 K reiškia, kad 40 proc. statinio reikalingas kapitalinis remontas).
6 lentelė
Bendrojo ugdymo mokyklų pastato dalių įvertinimas pagal fizinę būklę
Mokyklos pavadinimas |
Pamatai |
Išorinės sienos |
Stogas |
Langai |
Lauko durys |
WC patalpos |
Apšvietimo sistema |
Elektros instaliacija |
Vandentiekio sistema |
Kanalizacijos sistema |
Šilumos punktas |
Šildymo sistema |
Kauno Aleksoto darželis-mokykla |
P |
P |
AR |
K |
NR |
AR, K |
AK |
NR |
K |
K |
AK |
K |
Kauno darželis-mokykla „Rūtelė“ |
P,K |
K |
AR |
0,25K |
K |
P, K |
AR, K |
K |
K |
K |
K |
K |
Kauno darželis-mokykla „Šviesa“ |
NR |
P |
AK |
K |
K |
AR |
AK |
K |
K |
AR,P |
K |
K |
Kauno darželis-mokykla „Vaidilutė“ |
P |
P |
AK |
AK |
AK |
AK |
AK |
K |
AK |
AK,P |
AK |
AK |
Montesori darželis-mokykla „Žiburėlis“ |
P |
P |
AR |
0,5K |
K |
K |
0,4K |
0,4K |
K |
K |
AK |
K |
Kauno vaikų abilitacijos centras |
NR |
P |
AR |
0,5K |
K |
K |
K |
K |
K |
NR |
K |
K |
Kauno „Paparčio“ pradinė mokykla |
P |
P |
AK |
0,2K |
AK |
AK |
0,2K |
P |
K |
AK,P |
K |
K |
Kauno „Ryto“ pradinė mokykla |
P |
P |
K |
K |
K |
AR |
0,7K |
P |
K |
K |
K |
K |
Kauno „Šilo“ pradinė mokykla |
P,K |
P |
K,AB |
0,5K |
K |
0,2K |
AK,K |
AK,K |
0,7K |
NR |
AK,P |
NR, P |
Kauno „Varpelio“ pradinė mokykla |
P |
P |
0,5K |
0,7K |
K |
K |
AK |
K |
K |
K |
NR |
K |
Kauno „Vėtrungės“ pradinė mokykla |
P |
P |
AK |
0,75K |
K |
AR |
AK,K |
AK,K |
K |
K |
AK |
K |
Kauno humanitarinė pradinė mokykla |
AR |
AK |
AK |
AK |
AK |
AR |
AK,K |
K |
0,1K |
K |
AK |
AK |
Kauno M. Valančiaus pradinė mokykla |
P,K |
P |
K,AB |
AK |
AK |
AR, P |
AK,K |
AK,K |
K,P |
P,K |
AK |
NR |
Kauno Panemunės pradinė mokykla |
P,K |
P |
AK |
AK |
K |
AK |
AK |
NR |
AK |
NR, P |
AK |
K |
Kauno P. Mašioto pradinė mokykla |
P |
P |
K,AB |
0,3K |
NR |
K |
0,8AK |
NR , P |
AK |
P ,K |
K |
P,K |
Mokyklos pavadinimas |
Pamatai |
Išorinės sienos |
Stogas |
Langai |
Lauko durys |
WC patalpos |
Apšvietimo sistema |
Elektros instaliacija |
Vandentiekio sistema |
Kanalizacijos sistema |
Šilumos punktas |
Šildymo sistema |
Kauno Romainių pradinė mokykla |
P |
NR |
AK |
AK |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
K |
K |
K |
Kauno Tirkiliškių pradinė mokykla |
P |
P |
AK |
0,1K |
K |
K |
AK |
AK |
K |
K |
AK |
K |
Kauno Žaliakalnio pradinė mokykla |
P |
K |
AR |
AK |
K |
K |
0,5K |
K |
K |
K |
AR |
K |
Kauno J. Žemaičio-Vytauto pagr. m.-kla |
P |
K |
AK |
0,5K |
AK |
AK |
AK,K |
AK,K |
AK.K |
AK.K |
K |
AK, K |
Kauno Senamiesčio progimnazija |
P |
P |
K,AB |
0,5K |
AK |
AK |
0,6K |
AR,K |
K |
K |
NR |
K,AB |
Kauno Vaidoto pagrindinė mokykla |
NR |
P |
K |
K |
NR |
AR |
AK |
0,6K |
K |
K |
AK |
K |
Kauno Vaišvydavos pagrindinė mokykla |
P |
P |
K |
K |
K |
AK,K |
AK |
K |
K |
K,AB |
NR |
AR,K |
Kauno Vydūno pagrindinė mokykla |
P |
P |
K,AB |
K |
K |
0,6K |
K |
K |
K,AB |
K,AB |
K |
K |
Kauno Žaliakalnio progimnazija |
P |
P |
P |
0,5K |
K |
P |
K |
K,AB |
K |
K |
K |
K |
Kauno jaunimo mokykla |
P |
P |
K |
K |
NR |
K |
0,3K |
K |
K |
K |
AK |
K |
Kauno P. Eimučio jaunimo mokykla |
P,K |
P |
K |
0,8K |
NR |
P |
AK,K |
NR |
K |
K |
AK,K |
NR |
Kauno T. Masiulio jaunimo mokykla |
NR |
NR |
K |
0,4K |
K |
K |
K |
NR |
P |
P |
NR |
K |
Kauno „Atžalyno“ vidurinė mokykla |
P,K |
P |
AK |
AK |
AK |
0,7K |
AK,K |
K |
K |
K |
AK, K |
K |
Kauno „Nemuno“ vidurinė mokykla |
P |
AR |
AK |
AK |
AK |
AK |
0,75K |
K |
K,AB |
K,AB |
AK |
K |
Kauno „Purienų“ vidurinė mokykla |
P |
P |
K |
AK |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
K |
AK |
AK |
Kauno „Versmės“ vidurinė mokykla |
P |
K |
0,2K |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
K |
K |
AK |
K |
Kauno „Žiburio“ vidurinė mokykla |
P |
K |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
K |
P,K |
P,K |
AK |
P,K |
Kauno A. Puškino gimnazija |
NR |
P |
AR |
0,3K |
K |
0,5K |
0,7K |
AK.K |
P,K |
K |
K |
P |
Kauno A. Stulginskio pagrindinė m-kla |
P,K |
P |
AK,K |
0,2K |
K |
AR,K |
AR,K |
K |
P,K |
K |
AR |
P |
Kauno A. Smetonos vidurinė mokykla |
P |
P |
K |
0,3K |
K |
0,3K |
K |
K |
K |
K |
AK |
K |
Kauno Dainavos vidurinė mokykla |
P,K |
K |
0,6K |
0,2K |
AK,K |
AK,K |
AK,K |
K |
AK |
AK |
K |
K |
Kauno Eigulių pagrindinė mokykla |
P |
NR |
K |
0,3K |
K |
AK |
0,75K |
NR |
NR |
NR |
NR |
NR |
Kauno J. ir P. Vileišių vidurinė mokykla |
P,K |
K |
AK |
AK |
AK |
AK,K |
0,7K |
K |
K |
K |
AK |
K |
Kauno J. Basanavičiaus gimnazija |
NR |
NR |
AK |
AK |
K |
AK,K |
K |
P |
P,K |
P,K |
K |
K |
Kauno J. Grušo vidurinė mokykla |
P |
K |
K |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
P |
P |
K |
K |
Kauno J.Dobkevičiaus vidurinė mokykla |
NR |
P |
AK |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
AR,K |
AR,K |
AK |
NR |
Kauno K. Griniaus pagrindinė m-kla |
AR |
AR |
AK |
AK |
AK |
AK |
AK |
AK |
P |
P |
AK |
AK,K |
Kauno Kovo 11-osios vidurinė mokykla |
P |
K |
AR |
0,3K |
AK |
K |
K |
K |
K |
K |
K |
K |
Kauno M. Mažvydo vidurinė mokykla |
P,K |
P |
K |
0,5K |
0,7K |
AR, P |
AK,K |
P |
AK |
AK |
AK |
K,AB |
Kauno Milikonių vidurinė mokykla |
P |
P |
AR |
K |
K |
AK,K |
AK |
K |
K |
K |
K |
K |
Kauno Palemono vidurinė mokykla |
P |
P |
AK |
K |
K |
AK |
0,9K |
K |
AR,K |
P |
K |
AR,K |
Kauno Petrašiūnų vidurinė mokykla |
P,K |
P |
K,AB |
K |
K |
P |
0,4AK |
K |
K |
K, AB |
K |
K |
Kauno Pilėnų vidurinė mokykla |
NR |
P |
K,AB |
K |
AK |
AK |
AK,K |
K |
P,K |
K,AB |
AK |
K |
Kauno Rokų vidurinė mokykla |
NR |
NR |
K |
0,5K |
K |
K |
AR |
P |
P |
P,K |
NR |
P |
Kauno Gedimino sporto ir sveikatinimo vidurinė mokykla |
P |
P |
K |
AK,K |
AK,K |
AK |
AK,K |
K |
AK |
AK |
K |
K |
Kauno šv. Kazimiero vidurinė mokykla |
P |
K |
P |
AK |
K |
AR,P |
K |
P |
K,AB |
K.AB |
P |
P |
Kauno S. Daukanto vidurinė mokykla |
P,K |
K |
AK |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
K |
K,AB |
AK |
K |
Kauno S. Lozoraičio vidurinė mokykla |
P |
P |
AK |
0,3K |
0,5K |
AK.K |
AK,K |
K |
K |
K |
K |
K |
Kauno Šančių vidurinė mokykla |
P |
P |
AR |
K |
NR |
AK |
AK,K |
K |
P,K |
P,K |
AK |
NR |
Kauno T. Ivanausko vidurinė mokykla |
P |
P |
K |
AK |
K |
AK,K |
0,9K |
K |
K |
K |
NR |
P |
Kauno Vaižganto vidurinė mokykla |
P,K |
K |
0,4K |
K |
K |
AK,K |
AK,K |
K |
AK |
AK |
K |
K |
Kauno Veršvų vidurinė mokykla |
P,K |
P |
AK |
AK |
AK |
AK |
AK,K |
AK,K |
AR,P |
AR,P |
AK |
AK |
Kauno V. Kuprevičiaus vidurinė m-kla |
P,K |
K |
AK |
AK |
AK |
P |
0,75K |
K |
K |
0,5K |
AR,P |
K |
Kauno Vilijampolės pagrindinė mokykla |
NR |
NR |
AK |
AK |
AK |
AK |
AK,K |
K |
NR,P |
NR,P |
AK |
NR,P |
Kauno V. Kudirkos progimnazija |
P |
K |
K |
K |
P,K |
NR |
0,5AR |
K |
K |
K |
K |
K |
VšĮ Kauno „Ąžuolo“ kat. vid. mokykla |
NR |
NR |
AK |
K |
K |
AK |
K |
NR |
K |
K |
K |
K |
VšĮ Kauno J. Urbšio kat. vid. mokykla |
P |
0,8K |
AK |
AK |
K |
AK |
0,9K |
AR,K |
AK,P |
AR,P |
AK |
AR,K |
VšĮ Kauno Julijanavos kat. vid. mokykla |
NR |
AR |
K |
AK |
K |
AR, AB |
K |
K |
P.K |
P |
AR,K |
P,K |
VšĮ Kauno šv. Mato vidurinė mokykla |
P,K |
P |
NR |
AK |
AK |
AK |
0,5K |
K |
AK,P |
K |
AK |
AK |
VšĮ Kauno „Vyturio“ kat. vid. mokykla |
P |
AR |
AK |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
AR,K |
K,AB |
AK |
AK,K |
Kauno „Aušros“ gimnazija |
P |
P |
NR |
AK |
NR |
P |
0,75K |
0,8K |
AK |
K |
NR |
NR |
Kauno „Santaros“ gimnazija |
NR |
K |
0,5 K |
K |
K |
0,4K |
K |
NR |
NR |
NR |
K |
K |
Kauno „Saulės“ gimnazija |
P,K |
NR |
AK |
AK |
AK |
AK |
K |
K |
AR |
K |
AK |
AR |
Kauno „Varpo“ gimnazija |
P,K |
K |
K |
0,5K |
K |
AK,K |
AK,K |
K |
K,AB |
AR,K |
K |
K |
Kauno Jono Jablonskio gimnazija |
NR |
P |
0,2K |
0,1K |
NR |
K, P |
0,5K |
K |
K |
K |
AK,K |
AR,P |
Kauno Maironio gimnazija |
P,K |
P |
K |
0,6K |
P |
K |
K |
K |
K |
K |
K |
K |
Kauno S. Dariaus ir S. Girėno gimnazija |
P,K |
P |
K |
K |
AK |
AR,P |
K |
K |
K |
K |
K |
K,AB |
VšĮ Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“ gimnazija |
P |
P |
AK |
0,2K |
K |
AK |
0,9K |
P |
P |
P |
K |
P |
Kauno suaugusiųjų mokymo centras |
P |
P |
K |
K |
K |
AK |
K |
P,K |
AR,P |
AR,P |
AK |
K |
Duomenys rodo, kad švietimo pastatų būklė yra nepakankama normaliai ugdymo aplinkai užtikrinti. Dalis švietimo įstaigų neturi higienos paso, kanalizacijos, vandentiekio, šildymo sistemas reikia kapitaliai remontuoti ¾ švietimo įstaigų, tvarkyti langus ir apšvietimo sistemą reikia pusei švietimo įstaigų. Todėl pagal Savivaldybės išgales suformuotas švietimo įstaigų tinklas galėtų būti siaurinamas, taip pagerinant švietimo sistemoje išliekančių pastatų būklę, kadangi esamo švietimo įstaigų pastatų tinklo kokybiškai išlaikyti Savivaldybė neišgali.
5. Mokyklų tinklo efektyvumas
Mokyklų tinklo efektyvumas yra susijęs su mokyklų dydžiais, mokyklų patalpų užpildymu, tuščiomis mokymosi vietomis, klasių komplektų dydžiais, vidutinėmis vieno mokinio ugdymo išlaidomis. Mokyklose, kuriose neužpildomos patalpos, neracionaliai naudojamos lėšos.
Mokinių skaičiaus klasėse vidurkis pagal klasių grupes ne visur atitinka Mokinio krepšelio metodikoje nustatytą mokinių skaičių klasėse, pagal kurį yra apskaičiuojamas mokinio krepšelis. Daugiausiai nustatytos normos mokinių skaičiaus vidurkis neatitinka priešmokyklinio ugdymo grupėse, 1–4 ir 9–10 (1–2 gimnazijos) klasėse. Priešmokyklinio ugdymo, 1–4, 9–10 ir 11–12 klasėse mokinių skaičiaus vidurkis klasėse mažėja, nes mažėja bendras mokinių skaičius mieste, tačiau 5–8 klasių mokinių vidurkis padidėjo dėl kai kurių mokyklų pertvarkymo ir klasių komplektų mažinimo (žr. 28, 29, 30, 31 paveikslus). Prognozuojama, kad ateinančius trejus metus šis skaičius taip pat pradės mažėti dėl bendros mokinių mažėjimo tendencijos mieste.
28 paveikslas. Mokinių skaičiaus vidurkio priešmokyklinio ugdymo grupėse normos ir fakto palyginimas
29 paveikslas. Mokinių skaičiaus vidurkio 1–4 klasėse normos ir fakto palyginimas
30 paveikslas. Mokinių skaičiaus vidurkio 5–8 klasėse normos ir fakto palyginimas
31 paveikslas. Mokinių skaičiaus vidurkio 9–12 klasėse normos ir fakto palyginimas
Viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl trūksta mokinio krepšelio lėšų – per mažas mokinių skaičiaus vidurkis klasėse. Kai kuriose mokyklose šis trūkumas yra nuolatinis, nes mokinių skaičiaus vidurkis nesiekia net 20 mokinių klasėje. Šiose mokyklose taip pat pastebimas mokinių mažėjimas.
Norint pasiekti, kad Kauno miesto mokiniai gautų visą valstybės finansuojamą ugdymo turinį, mokinių skaičiaus vidurkis mokyklose turėtų atitikti mokinio krepšelio metodikoje nustatytą mokinių skaičių.
6. Mokyklų vadovai ir mokytojai
Švietimo sistemos gebėjimą padėti vaikams ir jaunuoliams pasirengti ateityje gyventi prisitaikant prie sparčios socialinės, ekonominės ir kultūrinės kaitos lemia mokytojų pajėgumas suvokti visuomenės poreikius ir su išsilavinimu siejamus lūkesčius. Todėl viena svarbiausių švietimo kokybės sąlygų yra mokytojų dalykinė ir profesinė kompetencija.
Vadovaujantis Švietimo valdymo informacinės sistemos (ŠVIS) duomenimis, Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklose (be Suaugusiųjų mokymo centro ir specialiųjų mokyklų) 2005–2006 m. buvo sukomplektuota 2015 klasių, kuriose mokėsi 51355 mokiniai. ŠVIS duomenų bazėje užfiksuota, kad 2005–2006 m. Kauno miesto bendrojo ugdymo mokyklose kartu su mokyklų vadovais dirbo 3656 mokytojai. Iš jų 667 pradinių klasių ir 2989 atskirus dalykus dėstantys mokytojai (282 mokytojai dirbo ne pagrindinėje darbovietėje). Mokinių skaičiaus vidurkis klasėje buvo 24, mokinių skaičius, tenkantis vienam mokytojui, – 15,3.
Vadovaujantis Mokinių registru ir mokyklų vadovų pateiktais duomenimis, 2011–2012 m. buvo sukomplektuotos 1564 klasės, kuriose mokosi 36677 mokiniai. Pagal mokyklų vadovų pateiktus duomenis, 2011–2012 m. Kauno miesto bendrojo ugdymo mokyklose kartu su vadovais dirba 3569 mokytojai, iš jų 520 pradinių klasių ir 3049 atskirus dalykus dėstantys mokytojai (489 mokytojai dirbo ne pagrindinėje darbovietėje). Mokinių skaičiaus vidurkis klasėje yra 23,5, mokinių skaičius, tenkantis vienam mokytojui, – 14.
Per 6 metus mokytojų sumažėjo tik 2 proc., o pradinių klasių mokytojų – 22 procentais. Mokinių vidurkis klasėje ir mokinių skaičius, tenkantis vienam mokytojui, pakito nežymiai, nors klasių komplektų skaičius iš viso sumažėjos 22 proc., o mokinių skaičius – 29 procentais. Pradinių klasių sumažėjo 26 proc., o mokinių skaičius – 30 procentų.
6.1. Kvalifikacija
Mokytojų kvalifikacijos koeficientas stabiliai didėja, todėl neatestuotų mokytojų vis mažėja (žr. 32 paveikslą). Kasmet Kaune neatestuotų mokytojų sumažėjo daugiau kaip 1 procentu.
32 paveikslas. Atestuotų ir neatestuotų mokytojų dalies kaita (proc.)
Mokyklų vadovų atestacijos procesai ypač suaktyvėjo 2009 metais. Neatestuotų vadovų dalis (žr. 33 paveikslą) sumažėjo net 8 procentais. Palyginti su praėjusiais metais, atitinkamai išaugo vadovų, įgijusių I, II ar III vadybinę kategoriją, dalis.
33 paveikslas. Atestuotų ir neatestuotų mokyklos vadovų ir jų pavaduotojų dalies kaita (proc.)
Šie statistiniai duomenys rodo atotrūkį tarp atestuotų mokytojų ir mokyklų vadovų (žr. 34 paveikslą). Neatestuotų mokytojų skaičius 2009 m. sudarė 9 proc., vadovų – 20 proc., nors atotrūkis sumažėjo 2 procentais.
34 paveikslas. Neatestuotų vadovų ir mokytojų dalies kaita (proc.)
6.2. Amžius ir stažas
Mokytojų pasiskirstymo pagal amžių ir darbo stažą tendencijos rodo pedagoginio personalo senėjimą (žr. 35 ir 36 paveikslus). Per praėjusius metus šis skaičius padidėjo 3 proc., per penkerius metus – 16 procentų. Jaunų mokytojų nuolat mažėja – kasmet apie 1 procentą.
35 paveikslas. Mokytojų pasiskirstymas pagal amžių (proc.)
36 paveikslas. Mokytojų pasiskirstymas pagal pedagoginį darbo stažą (proc.)
Apskaičiavus vidutinį bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų, vadovų ir bendrą pedagogų amžių pastebėta, kad vidutinis vadovų amžius mieste yra 50 metų, mokytojų amžius (be vadovų) – 48 metai, bendras visų pedagoginių darbuotojų vidutinis amžius (su vadovais) – 44 metai (žr. 37, 38 paveikslus).
37 paveikslas. Vidutinis bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų amžius (pagal dalykus)
38 paveikslas. Vidutinis pedagoginių darbuotojų amžius (pagal pareigybes)
Apskaičiavus vidutinį bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų, vadovų ir bendrą pedagogų amžių, pastebėta, kad vidutinis vadovų amžius Kauno mieste yra 50 metų, mokytojų amžius (be vadovų) – 48 metai, bendras visų pedagoginių darbuotojų vidutinis amžius (su vadovais) – 44 metai. Vidutinis mokytojų amžius pagal atskirus dalykus pateiktas 39 paveiksle, pagal pareigybes – 40 paveiksle.
39 paveikslas. Vidutinis bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų amžius (pagal dalykus)
40 paveikslas. Vidutinis pedagoginių darbuotojų amžius (pagal pareigybes)
6.3. Tinklo pertvarka 2005–2010 m.
2010 m. Kauno miesto savivaldybei buvo pavaldžios 182 švietimo įstaigos: 82 ikimokyklinio ugdymo įstaigos, 73 bendrojo ugdymo mokyklos, 19 neformaliojo ugdymo įstaigų, 6 specialiosios įstaigos ir 2 kitos valdymo įstaigos (žr. 7 lentelę).
7 lentelė
Švietimo įstaigų kaita 2005–2010 metais
Įstaigos tipas |
2005 m. |
2006 m. |
2007 m. |
2008 m. |
2009m. |
2010 m. |
Lopšeliai-darželiai |
62 |
62 |
63 |
66 |
67 |
68 |
Vaikų darželiai |
15 |
15 |
14 |
14 |
15 |
14 |
Darželiai-mokyklos |
11 |
11 |
10 |
7 |
6 |
6 |
Pradinės mokyklos |
15 |
15 |
14 |
13 |
12 |
11 |
Pagrindinės mokyklos |
4 |
3 |
3 |
5 |
6 |
7 |
Jaunimo mokyklos |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
3 |
Vidurinės mokyklos |
41 |
41 |
41 |
40 |
38 |
34 |
Suaugusiųjų mokyklos |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
Gimnazijos |
9 |
9 |
9 |
8 |
8 |
11 |
Neformaliojo ugdymo įstaigos |
17 |
17 |
17 |
18 |
19 |
19 |
Kitos valdymo įstaigos |
3 |
3 |
3 |
3 |
2 |
2 |
Specialiosios įstaigos |
|
|
|
|
|
6 |
Iš viso |
181 |
180 |
178 |
178 |
177 |
182 |
Tinklo pertvarka 2005–2010 metais parodė, kad kilo daug kliuvinių dėl nepakankamai aiškių teisinės aktų. Visuomenėje vyko diskusija dėl ilgosios gimnazijos ar vidurinės mokyklos. Įsigaliojus naujai Švietimo įstatymo redakcijai ir Mokyklų tinklo kūrimo taisyklėms, aiški yra trijų pakopų bendrojo ugdymo mokyklų sistemos perspektyva, kai ilgoji gimnazija galima tik atskirais atvejais. Todėl Kauno miesto savivaldybėje reikia baigti formuoti progimnazijų ir pagrindinių mokyklų tinklą.
III. PLANUOJAMAS MOKYKLŲ TINKLO PERTVARKOS PAGRINDIMAS
7. Bendrojo ugdymo mokyklų pertvarka būtina, nes:
7.1. ne visi Kauno miesto mokiniai gauna kokybišką ugdymą, kadangi dėl finansinių priežasčių dalyje mokyklų jiems siūlomas siauresnis ugdymo turinys, vidurinio ugdymo programoje neužtikrinamas laisvas ugdymo programų pasirinkimas, mažinamos neformaliojo ugdymo apimtys;
7.2. esama švietimo pastatų būklė neužtikrina Kauno vaikams saugios švietimo standartais numatytos ugdymo aplinkos;
7.3. švietimui skiriamos lėšos naudojamos nepakankamai efektyviai. Esant ribotiems finansiniams ištekliams būtinas kryptingas jų finansavimas, pritaikant švietimo infrastruktūrą pagal mokinių amžių konkrečiai ugdymo programai įgyvendinti;
7. 4. švietimo įstaigų tinklas turi būti pertvarkytas, kad mokiniai gautų kokybišką ugdymą už Savivaldybei prieinamą kainą. Kadangi jau dabar Savivaldybė skiria didesnę biudžeto dalį švietimui, todėl mokyklų ir klasių jose komplektavimas turi atitikti valstybės skiriamą finansavimą bendrajam ugdymui, o sumažinus švietimo pastatų skaičių, sutaupytas lėšas Savivaldybė galėtų skirti švietimo pastatų būklei gerinti, mokymosi aplinkai gerinti, vaikų fizinį ir psichologinį saugumą garantuojančioms programoms įgyvendinti;
IV. ESAMOS ŠVIETIMO BŪKLĖS PRIVALUMAI IR TRŪKUMAI
8. Privalumai:
8.6. dalis mokyklų atnaujintos panaudojant Valstybės investicijų programos, Europos Sąjungos paramos, valstybės tikslinės dotacijos ir Savivaldybės lėšas;
8.7. Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyrius turi pedagogų, ieškančių darbo, duomenų bazę. Savivaldybės iniciatyva mokytojams, netekusiems darbo, pagal galimybes surandamos naujos darbo vietos;
8.8. mokykloms talkina Pedagoginė psichologinė tarnyba, teikianti mokiniams pedagoginę ir psichologinę pagalbą;
8.9. mokytojams sudarytos labai geros sąlygos kelti kvalifikaciją, reorganizuotas Kauno pedagogų kvalifikacijos centras;
8.10. įgyvendinta mokyklų tobulinimo programa plius: bendrojo ugdymo mokyklų bibliotekų modernizavimas (dalyvavo 17 mokyklų), bendrojo ugdymo mokyklų modernizavimas (dalyvavo 38 mokyklos), technologijų, menų ir gamtos mokslų infrastruktūra (dalyvavo 39 mokyklos) ir jaunimo mokyklų aplinkos pritaikymas (dalyvavo 3 mokyklos). Bibliotekoms aprūpinti modernia įranga ir baldais, mokytojų darbo vietoms aprūpinti šiuolaikinėmis technologijomis, technologijų, gamtos ir menų mokymo kabinetams aprūpinti mokymo priemonėmis ir įranga, taip pat ikiprofesinio mokymo bazei atnaujinti skirta 8999969,01 Lt;
8.11. įgyvendinamas projektas „Kaunas – besimokantis miestas“ prisideda prie informacinės ir žinių visuomenės kūrimo, bendradarbiaujama su aukštosiomis mokyklomis, atlikti Kauno gyventojų mokymosi ir kultūrinių poreikių tyrimai;
9. Trūkumai:
9.2. neoptimalus mokyklų, įgyvendinančiųjų formaliojo švietimo programas, tinklas turi įtakos neefektyviam mokinio krepšelio ir mokyklos aplinkai išlaikyti skiriamų lėšų panaudojimui;
9.3. dėl nepakankamo mokinių skaičiaus klasėse (mažesnis negu nustatytas Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje) reikia skirti papildomas lėšas pedagogų darbo užmokesčiui ir socialinio draudimo įmokoms. Mokinio krepšelio lėšų papildomai skirta: 2007 m. – 1439,2 tūkst. Lt, 2008 m. – 2223,3 tūkst. Lt, 2009 m.– 1967,3 tūkst. Lt, 2010 m. – 2347,4 tūkst. Lt;
9.4. nors švietimo įstaigoms skiriamos Savivaldybės lėšos sudaro daugiau kaip 50,6 proc. viso Savivaldybės biudžeto, tačiau Savivaldybės skiriamų lėšų nepakanka švietimo įstaigų funkcionavimui užtikrinti, nes švietimo įstaigų išlaikymui ir priežiūrai skiriama mažiau nei 80 proc. šių lėšų poreikio;
9.5. mokyklų kreditoriniai įsiskolinimai (šildymas, elektra ir kt.) 2010 m. siekė 12642,8 tūkst. Lt;
9.7. 5 proc. švietimo įstaigų neatitinka higienos reikalavimų, neturi higienos paso (pagal Visuomenės sveikatos centro duomenis);
9.8. dėl mažo mokinių skaičiaus 11–12 klasėse ribojamos įvairių mokymosi poreikių ir polinkių turintiems mokiniams ugdymo turinio pasirinkimo ir individualizavimo galimybės;
9.9. dėl nepakankamo ugdymo diferencijavimo ir individualizavimo, pagalbos teikimo 2010 m. mokymo kursą kartojo 1,1 proc. mokinių;
9.10. ikimokyklinio ugdymo įstaigose nepatenkinti 5243 tėvų prašymai, daugiausia Šilainių, Dainavos, Centro, Panemunės, Eigulių ir Gričiupio seniūnijose;
10. Pavojai:
(prognozuojama situacija nekeičiant mokyklų tinklo)
10.1. žymiai padaugės mokyklų, kuriose labai mažas mokinių skaičius, t. y. sumažės vidutinis mokinių skaičius klasėje ir daugelyje mokyklų nebus reikiamo Mokinio krepšelio metodikoje nurodyto mokinių skaičiaus;
10.2. mokykloms per dvejus metus dėl nepakankamo mokinių skaičiaus 11-osiose klasėse trūktų 2590208 tūkst. Lt, kuriuos turėtų padengti Savivaldybė;
10.4. vienu metu neteks darbo daug mokytojų, todėl reikės daug lėšų išeitinėms kompensacijoms, didės mokytojų nepasitenkinimas dėl neaiškių įsidarbinimo galimybių;
10.5. negerės ugdymo kokybė ir sąlygos, nes lėšų trūkumas neleis mokyklų aprūpinti ne tik naujomis mokymo priemonėmis, bet ir atnaujinti senų, ugdymą individualizuoti, diferencijuoti, teikti pagalbą mokiniams. Nepakaks lėšų patalpų remontui, renovacijai;
10.6. pablogės mokymo kokybė, nes mokyklos vykdys išgyvenimo politiką, atitraukiančią bendruomenių dėmesį nuo mokykloms keliamų tikslų ir uždavinių įgyvendinimo;
10.7. didės mokyklų konkurencija dėl mokinių, skatinanti mokyklas ne bendradarbiauti, o kovoti. Didės visuomenės nepasitenkinimas, nes atsiras ekonominės priešpriešos tarp šeimų pajamų ir vaikų mokyklose finansavimo ir ugdymo sąlygų;
Mokyklų reorganizavimas arba struktūros pertvarka vykdoma vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatytais ir šiais kriterijais:
11.1. mokykla, vykdanti bendrojo ugdymo programas, turi atitikti šiuos bendruosius kriterijus:
11.1.1. vykdomos bendrojo ugdymo programos, įregistruotos Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registre;
11.1.2. mokyklos vadovo, jo pavaduotojų ugdymui ir (ar) ugdymo skyrių vedėjų, mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų turimas išsilavinimas ir kvalifikacija atitinka Švietimo įstatyme ir švietimo ir mokslo ministro nustatytus reikalavimus ar užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programose nustatytus reikalavimus (jeigu mokiniai mokomi pagal užsienio valstybių ar tarptautinių organizacijų švietimo programas);
11.1.3. mokykla aprūpinta bendrojo ugdymo programoms įgyvendinti reikalinga mokymo įranga ir mokymo priemonėmis, sukurta tinkama edukacinė aplinka. Mokyklos aplinka pritaikyta besimokančių mokinių, turinčių įgimtų ar įgytų sutrikimų, specialiesiems ugdymosi poreikiams tenkinti, aprūpinta jiems ugdyti skirtomis techninės pagalbos ir specialiosiomis mokymo priemonėmis;
11.1.4. įgyvendinama teisė rinktis vieną iš privalomojo dorinio ugdymo dalykų: tradicinės religinės bendruomenės ar bendrijos tikybą arba etiką (išskyrus tradicinės religinės bendruomenės ar bendrijos mokyklas);
11.1.5. teikiama švietimo informacinė pagalba, mokiniams reikalinga psichologinė, specialioji pedagoginė, specialioji, socialinė pedagoginė pagalba, vykdomas profesinis orientavimas ir sveikatos priežiūra; mokykla gali būti sudariusi šių paslaugų teikimo sutartis su atitinkamas paslaugas teikiančiomis įstaigomis;
11.1.7. klasės, tam tikrais atvejais – jungtinės klasės sudaromos taip, kad užtikrintų bendrųjų ugdymo programų ir bendrųjų ugdymo planų įgyvendinimą ir atitiktų klasių, jungtinių klasių bendrosiose bendrojo ugdymo mokyklose sudarymo mokslo metų pradžioje kriterijus. Didžiausias mokinių skaičius klasėje, jungtinėje klasėje per mokslo metus gali būti didinamas ne daugiau kaip dviem mokiniais;
11.2. mokykla, vykdanti bendrojo ugdymo programas, turi atitikti šiuos specialiuosius kriterijus:
11.2.1. bendrojo ugdymo mokykla, kurios nuostatuose (įstatuose) numatytas mokymas tautinės mažumos kalba, užtikrina Švietimo įstatymo nustatytą asmenų teisę mokytis gimtąja kalba ir valstybine kalba;
11.2.2. bendrojo ugdymo mokykloje, kurioje mokoma valstybine kalba, tautinėms mažumoms priklausantiems mokiniams sudaromos sąlygos papildomai mokytis gimtosios kalbos, jeigu yra realus poreikis, tos kalbos specialistas;
11.2.3. specialioji mokykla klausos sutrikimą turintiems mokiniams, kurtiesiems sudaro sąlygas mokytis gimtosios (gestų) kalbos;
11.2.4. bendrojo ugdymo mokykla, įgyvendindama pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ar vidurinio ugdymo programą, į kurią įtraukti profesinio mokymo programos moduliai, turi licenciją vykdyti formalųjį profesinį mokymą arba yra sudariusi su profesinio mokymo įstaiga profesinio mokymo programos modulių įgyvendinimo sutartį;
11.2.5. progimnazijos tipo bendrojo ugdymo mokykla, mokydama pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį, nesudaro jungtinių klasių;
11.3. savivaldybės vidurinės mokyklos tipo mokykla vienuoliktąsias klases sudaro pagal šiuos kriterijus:
11.3.1. sudaro ne mažiau kaip tris vienuoliktąsias klases. Mokinių skaičiaus vidurkis vienuoliktosiose klasėse turi būti ne mažesnis už nustatytąjį Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje;
11.3.2. sudaro ne mažiau kaip dvi vienuoliktąsias klases, jeigu vidurinio ugdymo programą vykdo tautinės mažumos kalba, vienintelė gyvenamojoje vietovėje esanti mokykla, įgyvendinanti atskirus savitos pedagoginės sistemos elementus, visiems dalininkams (savininkui) sutikus. Mokinių skaičiaus vidurkis vienuoliktosiose klasėse turi būti ne mažesnis už nustatytąjį Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje;
11.3.3. miesto ar kaimo gyvenamojoje vietovėje esanti vienintelė valstybine kalba ar kita mokomąja kalba mokykla ar mokykla, priskirta miesto pakraščio mokyklai, ar mokykla, esanti pasienio ruože, sudaro vienuoliktąją klasę esant ne mažiau kaip 15 mokinių;
11.3.4. savivaldybės teritorijoje esanti vienintelė tautinės mažumos kalba ar valstybine kalba mokykla sudaro vienuoliktąją klasę esant ne mažiau kaip 15 mokinių. Savivaldybės mokyklos savininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija (dalyvių susirinkimas), savininkas gali vienuoliktojoje klasėje nustatyti mažesnį mokinių skaičių, jeigu papildomai skiriama tiek mokymo lėšų, kiek jų trūksta iki sumos, nustatytos vidutiniam mokinių skaičiui vidurinio ugdymo programos klasėje pagal Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodiką;
11.4. vidurinės mokyklos tipo mokykla specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams:
11.4.1. mokykla, vykdanti specializuotos ugdymo krypties programą, sudaro ne mažiau kaip dvi vienuoliktąsias klases. Mokinių skaičiaus vidurkis vienuoliktosiose klasėse turi būti ne mažesnis už nustatytąjį Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje;
11.4.2. mokykla, skirta mokiniams, turintiems judesio ir padėties sutrikimų, ar mokykla, skirta mokiniams, turintiems regos sutrikimą, arba mokykla, skirta mokiniams, turintiems klausos sutrikimą, vienuoliktąją klasę sudaro esant ne mažiau kaip 5 mokiniams. Mokyklos savininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija (dalyvių susirinkimas), savininkas gali nustatyti mažesnį mokinių skaičių vienuoliktoje klasėje, jeigu šalyje tokia mokykla, vykdanti vidurinio ugdymo programą, yra vienintelė, ir papildomai skiria tiek mokymo lėšų, kiek jų trūksta iki sumos, nustatytos vidutiniam mokinių skaičiui vidurinio ugdymo programos klasėje pagal Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodiką;
11.4.3. sanatorijos mokykla, ligoninės mokykla, vaikų socializacijos centras, nepilnamečių tardymo izoliatoriaus ir pataisos įstaigos mokykla, tardymo izoliatoriaus ir (ar) pataisos įstaigos suaugusiųjų mokykla vienuoliktąją klasę sudaro esant ne mažiau kaip 5 mokiniams. Esant mažiau mokinių, vienuoliktoji klasė gali būti jungiama su dvyliktąja klase;
11.5. vidurinės mokyklos tipo mokykla gali pretenduoti tapti gimnazija šiais atvejais:
11.5.1. savivaldybės bendrojoje mokykloje vykdoma pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis ir vidurinio ugdymo programa ar priimtas sprendimas nutraukti mokinių priėmimą mokytis pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį, yra sudarytos ne mažiau kaip trys vienuoliktosios klasės, kuriose mokosi ne mažiau kaip 75 mokiniai;
11.5.2. bendrojoje mokykloje, jeigu ji yra vienintelė vidurinio ugdymo programą vykdanti valstybine ar tautinės mažumos kalba arba keliomis mokomosiomis kalbomis (valstybine ir tautinės mažumos ar tautinių mažumų), yra sudarytos ne mažiau kaip dvi vienuoliktosios klasės;
11.5.3. bendrosiose mokyklose: suaugusiųjų mokykloje, suaugusiųjų ir jaunimo mokykloje, mokykloje, priskirtoje miesto pakraščio mokyklai, sudarytos ne mažiau kaip dvi vienuoliktosios klasės;
11.5.4. bendrojoje mokykloje, kurioje ugdoma valstybine ar kita mokomąja kalba, jeigu ji yra vienintelė savivaldybėje, sudaryta ne mažiau kaip viena vienuoliktoji klasė;
11.5.5. mokyklose dėl išskirtinių gabumų turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams: konservatorijoje, menų mokykloje, dailės mokykloje, sporto ar kitoje mokykloje, vykdančioje specializuoto ugdymo krypties programas, sudarytos ne mažiau kaip dvi vienuoliktosios klasės;
11.5.6. mokyklose dėl įgimtų ar įgytų sutrikimų ar mokyklose dėl nepalankių aplinkos veiksnių turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams: specialiojoje mokykloje, specialiojo ugdymo centre, sanatorijos mokykloje, ligoninės mokykloje, lietuvių namuose, vaikų socializacijos centre, nepilnamečių tardymo izoliatoriaus ir pataisos įstaigos mokykloje, tardymo izoliatoriaus ir (ar) pataisos įstaigos suaugusiųjų mokykloje, sudaryta ne mažiau kaip viena vienuoliktoji klasė.
12. Optimizuojant mokyklų tinklą pagal anksčiau minėtus mokyklų tinklo pertvarkos kriterijus ir klasių komplektavimo principus:
12.1. didės bendrojo ugdymo prieinamumas ir lygios galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą (bus sudarytos sąlygos visiems norintiesiems ugdytis pagal ikimokyklinio ugdymo programas, daugiau mokinių galės mokytis gimnazijų 1–4 klasėse);
12.2. sureguliavus mokinių srautus lėšas, kurios tenka laisvoms mokymosi vietoms finansuoti, bus galima panaudoti ugdymo bazei atnaujinti ir modernizuoti (informacinėms technologijoms, vadovėliams ir kt.), pagalbai teikti, ugdymui diferencijuoti ir individualizuoti, mokytojų kvalifikacijai kelti;
V. MOKYKLŲ, VYKDANČIŲ FORMALIOJO ŠVIETIMO PROGRAMAS, TINKLO KŪRIMO STRATEGINIS TIKSLAS IR UŽDAVINIAI
13. Savivaldybės mokyklų tinklo pertvarkos tikslas – sudaryti sąlygas plėtoti geros kokybės privalomąjį ir visuotinį švietimą, didinti jo prieinamumą Kauno mieste už valstybės skiriamas mokinio krepšelio, kitas lėšas ir Kauno miesto savivaldybei pakeliamą kainą, formuojant darniai veikiančią, nuolat atsinaujinančią švietimo programų įvairovę, jų prieinamumą užtikrinančią ir atsakomybe už švietimo kokybę besidalijančių valstybinių, Kauno miesto savivaldybės ir nevalstybinių mokyklų tinklo sistemą.
14. Uždaviniai:
14.1. sudaryti sąlygas visose miesto švietimo įstaigose kiekvienam mokiniui gauti valstybės reglamentuotą ugdymo turinį;
14.4. pagerinti mokymosi aplinką, praturtinant mokyklų mokymo bazę mokymo priemonėmis pagal ugdymo programas;
VI. MOKYKLŲ TINKLO PERTVARKOS PRIORITETAI IKI 2015 METŲ
15. Kauno miesto savivaldybės mokyklų tinklo pertvarkos prioritetai:
VII. LAUKIAMI REZULTATAI IKI 2015 METŲ
18. Pagerės mokinių mokymosi sąlygos ir bus užtikrinama programų pasirinkimo įvairovė (vidurinės mokyklos pertvarkytos į progimnazijas, pagrindines mokyklas ir gimnazijas).
20. Reorganizuojamų ir pertvarkomų mokyklų mokytojams pagal galimybes bus sudaromos įsidarbinimo galimybės (surinkti duomenys, kiek Kauno mokyklose dirba pensinio amžiaus mokytojų ir kokių specialybių mokytojų reikės).
VIII. PAGRINDINIŲ REZULTATŲ RODIKLIAI IR NUMATOMAS MOKYKLŲ TINKLO PERTVARKOS VERTINIMAS
Eil. Nr. |
Rodiklis |
Minimalus rezultatas |
Maksimalus rezultatas |
1 |
2 |
3 |
4 |
1. |
Pamainingumas |
Visi mokiniai mokosi viena pamaina |
Visi mokiniai mokosi viena pamaina, išspręstas mokinių užimtumas. Tėvų pageidavimu mokiniai dalyvauja pailgintos darbo dienos grupėse |
2. |
Mokyklų ir klasių užpildomumas |
Mokyklos užpildomumas: pradinės – 200 mokinių progimnazijos ir pagrindinės (išskyrus miesto pakraščio mokyklas) – 300–400 mokinių gimnazijos (išskyrus miesto pakraščio gimnazijas) – 600 mokinių. Klasės mokinių skaičiaus vidurkis: pradinės – 22 mokiniai progimnazijos, pagrindinės ir gimnazijos (išskyrus miesto pakraščio mokyklas) – 25 mokiniai |
Mokyklos užpildomumas: pradinės (priklauso nuo mokyklos turimo patalpų ploto) – 300 mokinių progimnazijos ir pagrindinės (išskyrus miesto pakraščio mokyklas) – 600 mokinių gimnazijos (išskyrus miesto pakraščio gimnazijas) – 800 mokinių. Klasės mokinių skaičiaus vidurkis: pradinės (priklauso nuo mokyklos turimo patalpų ploto) – 23 mokiniai, progimnazijos, pagrindinės ir gimnazijos (išskyrus miesto pakraščio mokyklas) – 27 mokiniai |
3. |
Ikimokyklinio ugdymo vietų skaičius |
Lankančių ikimokyklinio ugdymo įstaigas vaikų skaičius –13100 |
Lankančių ikimokyklinio ugdymo įstaigas vaikų skaičius –13600 |
4. |
Vaikų užimtumas neformaliojo ugdymo srityje |
Stabilus vaikų užimtumas |
Nuolat gerėjantis vaikų užimtumas |
5. |
Mokinio krepšelio lėšų pakankamumas |
Mokinio krepšelio lėšų dalis darbo užmokesčiui pakankama visose švietimo įstaigose
|
Mokinio krepšelio lėšų pakanka darbo užmokesčiui, mokytojų kvalifikacijai ir mokymo priemonėms. Užtikrinamas švietimo įstaigos pareigybių skaičiaus finansavimo būtinumas. Užtikrinamos sanitarinės ir higienos sąlygos |
6. |
Vieno mokinio ugdymo kaina
|
Vieno mokinio ugdymo kaina turi derėti su tais metais nustatytu mokinio krepšelio dydžiu |
Vieno mokinio ugdymo kaina turi atitikti ar viršyti mokinio krepšelio lėšų dydį |
7. |
Švietimo įstaigų, turinčių leidimą –higienos pasą, skaičius
|
Visos švietimo įstaigos turi leidimą – higienos pasą |
Ketvirtos kategorijos pastatų grupė sudaro ne daugiau kaip 10 proc. visų švietimo įstaigų pastatų. Iki 10 proc. pirmos ir antros kategorijų švietimo įstaigų pastatų
|
8. |
Mokinių tėvų pasitenkinimas ugdymo kokybe |
Didžioji dalis tėvų 60 proc. labai gerai ir gerai vertina gaunamą ugdymo kokybę |
Absoliuti dauguma tėvų 75 proc. labai gerai ir gerai vertina gaunamą ugdymo kokybę |
9. |
Tarifikuotų valandų klasės komplektui skaičius |
Vidutinis tarifikuotų valandų klasės komplektui skaičius yra stabilus |
Vidutinis tarifikuotų valandų klasės komplektui skaičius didėja |
10. |
Pagalbą mokiniui teikiančių darbuotojų skaičius |
Pagalbą teikiančių specialistų ir mokinių skaičiaus santykis stabilus |
Pagalbą teikiančių specialistų ir mokinių skaičiaus santykis gerėja |
11. |
Švietimui skiriamų Savivaldybės biudžeto lėšų dalis
|
Švietimui skiriama 52 proc. Savivaldybės biudžeto lėšų |
Švietimui skiriama 54 proc. Savivaldybės biudžeto lėšų |
Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo
mokyklų tinklo pertvarkos 2012–2015 metų
bendrojo plano 1 priedas
(Kauno miesto savivaldybės tarybos
2015 m. vasario 12 d.
sprendimo Nr. T-57 redakcija)
kAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS BENDROJO UGDYMO Mokyklų steigimo, reorganizavimo, LIKVIDAVIMO, PERTVARKYMO IR STRUKTŪRINIŲ PERTVARKYMŲ 2012–2015 METŲ PRIEMONIŲ planas
Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų steigimo, reorganizavimo, likvidavimo, pertvarkymo ir struktūrinių pertvarkymų 2012–2015 metų priemonių plano tikslas – sudaryti sąlygas mokinių kokybiško ugdymosi poreikių tenkinimo tęstinumui skirtingo tipo mokyklose, įgyvendinant pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas.
Esminės nuostatos:
3. Gimnazijos keturmetės, išskyrus Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklėse, patvirtintose Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 768 „Dėl Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“, nurodytus atvejus.
4. Mokyklos, kurių klasių komplektavimas neatitinka Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų, gali būti reorganizuojamos ar pertvarkomos Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012–2015 metų bendrojo plano įgyvendinimo eigoje.
5. Ikimokyklinis ugdymas tenkinamas steigiant ikimokyklinio ugdymo grupes švietimo paskirties laisvose patalpose.
6. Jei yra galimybė, į laisvas bendrojo ugdymo mokyklų patalpas perkeliamos pradinės mokyklos. Atlaisvintose patalpose steigiamos ikimokyklinio ugdymo grupės.
8. Bendrasis ugdymas organizuojamas teikiant pirmumą renovuotiems pastatams, atitinkantiems higienos reikalavimus ir seniūnijos gyventojų poreikius.
9. Patalpos, nereikalingos švietimo poreikiams tenkinti, perduodamos kitoms Kauno miesto savivaldybės reikmėms arba privatizuojamos.
10. Įdarbinant mokytojus pirmenybė teikiama aukštos kvalifikacijos ir socialinių garantijų neturintiems pedagogams. Skatinama mokytojus dalyvauti įvairiose mokytojų perkvalifikavimo programose.
11. Atsižvelgiant į mokinių judėjimo srautus ir poreikius, koreguojami viešojo transporto maršrutai.
12. Mokykla, vykdanti specializuotos ugdymo krypties programą, sudaro ne mažiau kaip dvi vienuoliktąsias klases. Mokinių skaičiaus vidurkis vienuoliktosiose klasėse turi būti ne mažesnis už nustatytąjį Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje.
13. Vidutinis mokinių skaičius atitinkamos programos klasėje turi atitikti nustatytąjį Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje.
14. Bendradarbiaujama su profesinėmis mokyklomis, įgyvendinant pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą.
15. Vykdoma Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012–2015 metų bendrojo plano stebėsena, prireikus (kasmet ar pasikeitus teisės aktams) jis koreguojamas.
Eil. Nr. |
Mokyklos pavadinimas, tipas, vykdomos formaliojo ir neformaliojo švietimo programos, savininkas (-ai), iš viso mokinių (klasių) skaičius ir 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius 2014 m. rugsėjo 1 d. |
Mokyklos steigimo, reorganizavimo, likvidavimo, pertvarkymo ir struktūros pertvarkos būdai ir etapai, mokinių ugdymosi tęstinumas |
Planuojama steigimo, reorganizavimo, likvidavimo, pertvarkymo ir struktūros pertvarkos pabaigos data |
Mokyklos pavadinimas, tipas, vykdomos programos po reorganizavimo, likvidavimo, pertvarkymo, struktūros pertvarkos, įsteigimo |
||||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
||||||||
Aleksoto seniūnija |
||||||||||||
1. |
Kauno Jurgio Dobkevičiaus vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Kauno miesto savivaldybė (toliau – Savivaldybė) Mokinių (klasių) skaičius – 409 (20) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 31 (1) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į progimnaziją. Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Stepono Dariaus ir Stasio Girėno gimnazijoje |
2015-08-31
|
Kauno Jurgio Dobkevičiaus progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
||||||||
2. |
Kauno šv. Pranciškaus mokykla Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė ir Vilkaviškio arkivyskupijos kurija Mokinių (klasių) skaičius – 537 (26) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 38 (2) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią savitos pedagoginės sistemos elementus, (Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministrui (toliau – švietimo ir mokslo ministras) patvirtinus Ekologijos (gamtos mokslų) ir aplinkos technologijų ugdymo sampratą). 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas
|
2015-08-31
|
Kauno šv. Pranciškaus gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos
|
||||||||
3. |
Kauno Tirkiliškių mokykla-darželis Ikimokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 103 (5) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno šv. Pranciškaus ir Kauno Jurgio Dobkevičiaus mokyklose
|
– |
Kauno Tirkiliškių mokykla -darželis Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos
|
||||||||
Centro seniūnija |
||||||||||||
4. |
Kauno „Aušros“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 705 (28) Gimnazijos patalpose besimokančių Kauno Senamiesčio progimnazijos 5–8-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 311 (14) |
Gimnazijos patalpose mokysis Senamiesčio progimnazijos 5–8-ųjų klasių mokiniai |
– |
Kauno „Aušros“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa
|
||||||||
5. |
Kauno Stepono Dariaus ir Stasio Girėno gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 791 (31)
|
Gimnazijos patalpos yra Miško g. 1 ir V. Čepinskio g. 7
|
– |
Kauno Stepono Dariaus ir Stasio Girėno gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa |
||||||||
6. |
Kauno Maironio universitetinė gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 505 (19) |
– |
– |
Kauno Maironio universitetinė gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa
|
||||||||
7. |
Kauno Vinco Kudirkos progimnazija Pradinio ugdymo programa ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 741 (28) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Stepono Dariaus ir Stasio Girėno gimnazijoje
|
– |
Kauno Vinco Kudirkos progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis
|
||||||||
8. |
Kauno „Saulės“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 891 (32) |
– |
– |
Kauno „Saulės“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa |
||||||||
9. |
Kauno Aleksandro Puškino gimnazija Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 879 (47) |
– |
– |
Kauno Aleksandro Puškino gimnazija Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Suaugusiųjų pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
||||||||
10. |
Kauno Senamiesčio progimnazija Pradinio ugdymo programa ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 692 (27) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Aušros“ ir Kauno Jono Jablonskio gimnazijose
|
– |
Kauno Senamiesčio progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
||||||||
Dainavos seniūnija |
||||||||||||
11. |
Kauno „Atžalyno“ vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 657 (29)
|
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į progimnaziją. Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Varpo“ ir Kauno Antano Smetonos gimnazijose |
2015-08-31 |
Kauno „Atžalyno“ progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
||||||||
12. |
Kauno Dainavos pagrindinė mokykla Pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 494 (21) |
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Varpo“ ir Kauno Antano Smetonos gimnazijose |
– |
Kauno Dainavos pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
||||||||
13. |
Kauno Aleksandro Stulginskio mokykla- -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 226 (11)
|
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Vyturio“, Kauno „Varpo“ ir Kauno Antano Smetonos gimnazijose |
– |
Kauno Aleksandro Stulginskio mokykla -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
||||||||
14. |
Kauno Viktoro Kuprevičiaus pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 521(24) |
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Vyturio“, Kauno „Varpo“ ir Kauno Antano Smetonos gimnazijose |
– |
Kauno Viktoro Kuprevičiaus pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
||||||||
15. |
Kauno Juozo Urbšio katalikiška vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė ir Kauno arkivyskupijos kurija Mokinių (klasių) skaičius –1061 (41) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 79 (3) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią savitos pedagoginės sistemos elementus (integralaus ugdymo, grindžiamo bendrystės pedagogika). 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas
|
2015-08-31
|
Kauno Juozo Urbšio gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos
|
||||||||
16. |
Kauno Bernardo Brazdžionio mokykla- -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 309 (16)
|
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Varpo“ gimnazijoje |
– |
Kauno Bernardo Brazdžionio mokykla- -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
||||||||
17. |
Kauno „Vyturio“ katalikiška vidurinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė ir Kauno arkivyskupijos kurija Mokinių (klasių) skaičius – 1150 (49) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 86 (4) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią savitos pedagoginės sistemos elementus (salezietiško ugdymo, grįsto prevencine veikla). 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas
|
2015-08-31
|
Kauno „Vyturio“ gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
||||||||
18. |
Kauno Tito Masiulio jaunimo mokykla Pagrindinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 77 (7) |
– |
– |
Kauno Tito Masiulio jaunimo mokykla Pagrindinio ugdymo programa |
||||||||
Gričiupio seniūnija |
||||||||||||
19. |
Kauno „Varpo“ gimnazija Pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 571 (23) |
Tęsiamas vidaus struktūros pertvarkymas į keturmetę gimnaziją
|
2015-08-31 |
Kauno „Varpo“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa |
||||||||
20. |
Kauno Simono Daukanto vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 434 (19)
|
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į progimnaziją. Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Saulės“ ir Kauno „Varpo“ gimnazijose |
2015-08-31 |
Kauno Simono Daukanto progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
||||||||
21. |
Kauno Kovo 11-osios vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 540 (29) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 42 (3) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią savitos pedagoginės sistemos elementus (švietimo ir mokslo ministrui patvirtinus Mokymosi sėkmės ir galimybių kiekvienam vaikui ugdymo sampratą). 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas
|
2015-08-31
|
Kauno Kovo 11-osios gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio specialiojo ugdymo programos |
||||||||
22. |
Kauno „Nemuno“ mokykla-daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 272 (16)
|
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Stepono Dariaus ir Stasio Girėno gimnazijoje |
– |
Kauno „Nemuno“ mokykla- -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
||||||||
23. |
Kauno Jono Žemaičio-Vytauto progimnazija Pradinio ugdymo programa ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 278(14) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Varpo“ gimnazijoje |
– |
Kauno Jono Žemaičio- -Vytauto progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
||||||||
24. |
Kauno „Varpelio“ pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 398 (16) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Vyturio“ ir Kauno Simono Daukanto mokyklose |
– |
Kauno „Varpelio“ pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos |
||||||||
25. |
Kauno mokykla-darželis „Šviesa“ Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 214 (10) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Žemaičio-Vytauto progimnazijoje, Kauno „Vyturio“ ir Kauno Simono Daukanto mokyklose |
– |
Kauno mokykla-darželis „Šviesa“ Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos |
||||||||
26. |
Kauno jaunimo mokykla Pagrindinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 96 (8) |
– |
– |
Kauno jaunimo mokykla Pagrindinio ugdymo programa |
||||||||
Eigulių seniūnija |
||||||||||||
27. |
Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa Savivaldybė ir Vytauto Didžiojo universitetas Mokinių (klasių) skaičius – 917 (32) |
– |
– |
Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa |
||||||||
28. |
Kauno Pilėnų pagrindinė mokykla Pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 484 (22)
|
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Antano Smetonos ir Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“ gimnazijose
|
– |
Kauno Pilėnų pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
||||||||
29. |
Kauno Antano Smetonos gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 649 (25) |
– |
– |
Kauno Antano Smetonos gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa |
||||||||
30. |
Kauno Martyno Mažvydo pagrindinė mokykla Pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 576 (27)
|
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Antano Smetonos ir Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“ gimnazijose |
– |
Kauno Martyno Mažvydo pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
||||||||
31. |
Kauno Kazio Griniaus progimnazija Pradinio ugdymo programa ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 763 (33)
|
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Antano Smetonos ir Vytauto Didžiojo universiteto „Rasos“ gimnazijose |
– |
Kauno Kazio Griniaus progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
||||||||
|
32. |
Generolo Povilo Plechavičiaus kadetų mokykla Pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė ir Vidaus reikalų ministerija Mokinių (klasių) skaičius – 323 (17) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją. 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas. Mokykloje įgyvendinami atskiri savitos pedagoginės sistemos elementai, nustatyti švietimo ir mokslo ministro patvirtintoje Sausumos kadetų ugdymo sampratoje
|
2015-08-31 |
Generolo Povilo Plechavičiaus kadetų gimnazija Pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|||||||
|
33. |
Kauno Suzukio pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 281 (14) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Martyno Mažvydo pagrindinėje ir Kauno Pilėnų pagrindinėje mokyklose. Mokykloje įgyvendinami atskiri savitos pedagoginės sistemos elementai, nustatyti švietimo ir mokslo ministro patvirtintoje Suzuki talentų ugdymo Lietuvoje koncepcijoje |
– |
Kauno Suzukio pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos
|
|||||||
|
34. |
Kauno „Paparčio“ pradinė mokykla Pradinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 285 (12) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Martyno Mažvydo pagrindinėje ir Kauno Pilėnų pagrindinėje mokyklose |
– |
Kauno „Paparčio“ pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos |
|
||||||
|
Panemunės seniūnija |
|||||||||||
|
35. |
Kauno Rokų gimnazija Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 367 (18)
|
– |
– |
Kauno Rokų gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|
||||||
|
36. |
Kauno Vaišvydavos pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 185 (11) |
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Jablonskio ir Kauno Rokų gimnazijose |
– |
Kauno Vaišvydavos pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
|
||||||
|
37. |
Kauno kunigaikščio Vaidoto mokykla- -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 164 (10) |
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Jablonskio ir Kauno Rokų gimnazijose |
– |
Kauno kunigaikščio Vaidoto mokykla-daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
|
||||||
|
38. |
Kauno „Šilo“ pradinė mokykla Pradinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 274 (11) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno kunigaikščio Vaidoto mokykloje-daugiafunkciame centre ir Kauno Šančių pagrindinėje mokykloje |
– |
Kauno „Šilo“ pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos
|
|
||||||
|
39. |
Kauno Panemunės pradinė mokykla Pradinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 297 (11) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno kunigaikščio Vaidoto mokykloje-daugiafunkciame centre ir Kauno Šančių pagrindinėje mokykloje |
– |
Kauno Panemunės pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos
|
|
||||||
|
Petrašiūnų seniūnija |
|||||||||||
|
40. |
Kauno Palemono gimnazija Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 409 (20)
|
– |
– |
Kauno Palemono gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos
|
|||||||
|
41. |
Kauno humanitarinė pagrindinė mokykla Pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 343 (16)
|
– |
– |
Kauno humanitarinė pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos
|
|||||||
|
Šančių seniūnija |
|||||||||||
|
42. |
Kauno Šančių vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 397 (19) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 68 (3) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į pagrindinę mokyklą. Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Jablonskio gimnazijoje |
2015-08-31
|
Kauno Šančių pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
|||||||
|
43. |
Kauno technologijos universiteto Vaižganto progimnazija Pradinio ugdymo programa ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 308 (14) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Varpo“ ir Kauno Stepono Dariaus ir Stasio Girėno gimnazijose |
– |
Kauno technologijos universiteto Vaižganto progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis
|
|||||||
|
44. |
Kauno „Žiburio“ pagrindinė mokykla Pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius –316 (16)
|
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Stepono Dariaus ir Stasio Girėno ir Kauno „Aušros“ gimnazijose |
– |
Kauno „Žiburio“ pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos
|
|||||||
|
45. |
Kauno Motiejaus Valančiaus pradinė mokykla Pradinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 165 (8) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš pradinės mokyklos į mokyklą-darželį. Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Šančių pagrindinėje mokykloje |
2015-08-31 |
Kauno Motiejaus Valančiaus mokykla- -darželis Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos |
|||||||
|
46. |
Kauno Montesori mokykla-darželis „Žiburėlis“ Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 123 (6) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Žiburio“ pagrindinėje mokykloje |
– |
Kauno Montesori mokykla- -darželis „Žiburėlis“ Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos
|
|||||||
|
Šilainių seniūnija |
|||||||||||
|
47. |
Kauno „Santaros“ gimnazija Pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 552 (21) |
Tęsiamas struktūros pertvarkymas į keturmetę gimnaziją
|
2015-08-31 |
Kauno „Santaros“ gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa |
|||||||
|
48. |
Kauno Milikonių vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius –665 (28) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius –27 (1) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į pagrindinę mokyklą. Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno „Santaros“ gimnazijoje
|
2015-08-31
|
Kauno Milikonių pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
|||||||
|
49. |
Kauno šv. Kazimiero pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 363 (18) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš pagrindinės mokyklos į progimnaziją. Nuo 2015-09-01 nekomplektuos 9-ųjų klasių. Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Basanavičiaus ir Kauno „Santaros“ gimnazijose |
2016-08-31 |
Kauno šv. Kazimiero progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
|||||||
|
50. |
Kauno Jono Basanavičiaus gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 673 (24) |
Tęsiamas struktūros pertvarkymas į keturmetę gimnaziją
|
2015-08-31 |
Kauno Jono Basanavičiaus gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa
|
|||||||
|
51. |
Kauno Juozo Grušo meno vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 1203 (45) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius–125 (5) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią atskirus savitos pedagoginės sistemos elementus, nustatytus švietimo ir mokslo ministro patvirtintoje Humanistinės kultūros ugdymo menine veikla sampratoje. 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas |
2015-08-31
|
Kauno Juozo Grušo meno gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|||||||
|
52. |
Kauno Tado Ivanausko progimnazija Pradinio ugdymo programa ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 550 (23) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Basanavičiaus gimnazijoje |
– |
Kauno Tado Ivanausko progimnazija Priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis |
|||||||
|
53. |
Kauno Prano Mašioto pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 406 (14) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį tęstinumas – Kauno Tado Ivanausko progimnazijoje |
– |
Kauno Prano Mašioto pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos |
|||||||
|
54. |
Kauno „Ryto“ pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 333 (13) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį tęstinumas – Kauno Tado Ivanausko progimnazijoje |
– |
Kauno „Ryto“ pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos |
|||||||
|
Vilijampolės seniūnija |
|||||||||||
|
55. |
Kauno Stasio Lozoraičio vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 382 (20) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 43 (2) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią probleminio ugdymo elementus
|
2015-08-31
|
Kauno Stasio Lozoraičio gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|||||||
|
56. |
Kauno Veršvų vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 742 (35) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 37 (2) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią atskirus savitos pedagoginės sistemos elementus. 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas |
2015-08-31
|
Kauno Veršvų gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos
|
|||||||
|
57. |
Kauno Jono ir Petro Vileišių mokykla- -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 494 (24)
|
Ugdymo pagal vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Basanavičiaus, Kauno „Santaros“, Kauno „Aušros“ ir Kauno Maironio universitetinėje gimnazijose |
|
Kauno Jono ir Petro Vileišių mokykla-daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
|||||||
|
Žaliakalnio seniūnija |
|||||||||||
|
58. |
Kauno Jono Jablonskio gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 742 (28) |
Gimnazijos patalpos yra Aušros g. 3 ir Vokiečių g. 164 |
– |
Kauno Jono Jablonskio gimnazija Pagrindinio ugdymo programos antroji dalis ir vidurinio ugdymo programa |
|||||||
|
59. |
Kauno Gedimino sporto ir sveikatinimo vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 402 (17) 10-ųjų klasių mokinių (klasių) skaičius – 48 (2) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją, įgyvendinančią savitos pedagoginės sistemos elementus, nustatytus švietimo ir mokslo ministro patvirtintoje Sporto ir sveikatos ugdymo sampratoje. 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas |
2015-08-31
|
Kauno Gedimino sporto ir sveikatinimo gimnazija Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|||||||
|
60. |
Kauno technologijos universiteto inžinerijos licėjus Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 1097 (40) |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į specializuoto ugdymo gimnaziją |
2015-08-31 |
Kauno technologijos universiteto inžinerijos licėjus (gimnazija) Pradinio, pagrindinio, vidurinio ir specializuoto ugdymo krypties programos |
|||||||
|
61. |
Kauno Žaliakalnio progimnazija Pradinio ugdymo programa ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 322 (14)
|
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš progimnazijos į mokyklą-daugiafunkcį centrą. Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos antrąją dalį ir vidurinio ugdymo programą tęstinumas – Kauno Jono Jablonskio ir Kauno „Saulės“ gimnazijose |
2015-08-31 |
Kauno Žaliakalnio mokykla- -daugiafunkcis centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ugdymo programos ir pagrindinio ugdymo programos pirmoji dalis
|
|||||||
|
62. |
Kauno Vinco Bacevičiaus pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 239 (10) |
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį tęstinumas – Žaliakalnio mokykloje- -daugiafunkciame centre |
– |
Kauno Vinco Bacevičiaus pradinė mokykla Priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos
|
|||||||
|
63. |
Kauno mokykla-darželis „Rūtelė“ Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos Savivaldybė Mokinių (klasių) skaičius – 292 (11)
|
Ugdymo pagal pagrindinio ugdymo programos pirmąją dalį tęstinumas – Kauno Žaliakalnio mokykloje- -daugiafunkciame centre ir Kauno technologijos universiteto inžinerijos licėjuje
|
– |
Kauno mokykla-darželis „Rūtelė“ Ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programos |
|||||||
|
Mokymo centrai ir specialiosios mokyklos |
|||||||||||
|
64. |
Kauno „Aitvaro“ vidurinė mokykla Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė
|
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją |
2015-08-31 |
Kauno „Aitvaro“ mokykla (gimnazija) Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|||||||
|
65. |
Kauno Prano Daunio aklųjų ir silpnaregių ugdymo centras Pradinio, pagrindinio ir specialiojo ugdymo programos Savivaldybė |
Reorganizuojamas nuo 2015-08-31 prijungiant Kauno vaikų abilitacijos centrą |
2015-08-31 |
Kauno Prano Daunio aklųjų ir silpnaregių ugdymo ir abilitacijos centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, specialiojo ir socialinių įgūdžių ugdymo programos
|
|||||||
|
66. |
Kauno kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir specialiojo ugdymo programos Savivaldybė |
– |
– |
Kauno kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, specialiojo ir socialinių įgūdžių ugdymo programos
|
|||||||
|
67. |
Kauno Jono Laužiko specialioji mokykla Pradinio, pagrindinio ir specialiojo ugdymo programos Savivaldybė |
– |
– |
Kauno Jono Laužiko specialiojo ugdymo centras Pradinio, pagrindinio, specialiojo ir socialinių įgūdžių ugdymo programos |
|||||||
|
68. |
Kauno specialioji mokykla Pradinio, pagrindinio, vidurinio ir specialiojo ugdymo programos Savivaldybė |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją. 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas
|
2015-08-31 |
Kauno specialioji mokykla Pradinio, pagrindinio, vidurinio ir socialinių įgūdžių ugdymo programos |
|||||||
|
69. |
Kauno suaugusiųjų mokymo centras Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė |
– |
– |
Kauno suaugusiųjų mokymo centras Suaugusiųjų pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|||||||
|
70. |
Kauno vaikų abilitacijos centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir specialiojo ugdymo programos Pradinio ir specialiojo ugdymo programos Savivaldybė |
Reorganizuojamas prijungiant prie Kauno Prano Daunio aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro nuo 2015-08-31
|
2015-08-31 |
Kauno Prano Daunio aklųjų ir silpnaregių ugdymo ir abilitacijos centras Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, specialiojo ir socialinių įgūdžių ugdymo programos |
|||||||
|
71. |
Kauno Vandos Tumėnienės vaikų reabilitacijos centro mokykla Ikimokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos Savivaldybė |
Pertvarkoma struktūra keičiant mokyklos tipą – iš vidurinės mokyklos į gimnaziją. 2015 m. vidurinio ugdymo programos akreditavimas
|
2015-08-31 |
Kauno Vandos Tumėnienės vaikų reabilitacijos centro mokykla (gimnazija) Ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos |
|||||||
|
Mokyklų steigimas |
|||||||||||
|
72. |
Kauno Romainių pagrindinė mokykla Savivaldybė |
Įsteigiama pagrindinė mokykla naujame pastate arba Veršvų mokyklos išplėstame pastate Romainiuose. Jeigu bus finansinių galimybių, senosiose patalpose įkuriama mokykla-darželis |
Steigimo data bus nustatyta atskiru Tarybos sprendimu |
Kauno Romainių pagrindinė mokykla Priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programos |
|||||||
________________________________________
Priedo pakeitimai:
Nr. T-15, 2013-01-17, paskelbta TAR 2013-01-17, i. k. 2013-00428
Nr. T-125, 2014-02-27, paskelbta TAR 2014-03-04, i. k. 2014-02589
Nr. T-57, 2015-02-12, paskelbta TAR 2015-02-13, i. k. 2015-02205
Kauno miesto savivaldybės
bendrojo ugdymo mokyklų
tinklo pertvarkos 2012–2015 metų
bendrojo plano 2 priedas
MOKYTOJŲ KVALIFIKACIJŲ ATNAUJINIMO IR ĮDARBINIMO PLANAS
Bendrosios nuostatos
1. Mokytojų kvalifikacijų atnaujinimo ir įdarbinimo planas parengtas vadovaujantis Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo (Žin., 1991, Nr. 23-593; 2011, Nr. 38-1804) 48 straipsniu, Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 768 (Žin., 2011, Nr. 79-3869), 35.2 punktu, Mokytojų priėmimo ir atleidimo iš darbo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. rugsėjo 15 d. įsakymu Nr. V-1680 (Žin., 2011, Nr. 115-5419) ir Lietuvos Respublikos Švietimo ir mokslo ministro 2005 m. gruodžio 29 d. įsakymu Nr. ISAK-2668 „Dėl išimties atvejų, kada leidžiama dirbti daugiau negu 36 valandas per savaitę“ (Žin., 2005, Nr. 152-5609).
2. Mokyklos vadovas mokytojus priima ir atleidžia Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro nustatyta tvarka. Mokytojas priimamas dirbti atrankos būdu (pokalbis).
Situacijos analizė
Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 768 „Dėl Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“ 35.2 punkte yra nurodyta, kad mokyklų tinklo pertvarkos bendrajam planui įgyvendinti rengiami jų priedai. Vienas iš tokių priedų yra Mokytojų kvalifikacijų atnaujinimo ir įdarbinimo planas. Šį dokumentą privalo rengti mokyklos steigėjas, tačiau jis neturi teisinių galimybių įdarbinti mokytojus, nes vadovaujantis Mokytojų priėmimo ir atleidimo iš darbo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2011 m. rugsėjo 15 d. įsakymu Nr. V-1680, į darbą mokytojus priima mokyklos vadovas.
Siekiant numatyti mokytojų įdarbinimo galimybes 2010 m. ir 2011 m., buvo surinkti duomenys apie Kauno miesto bendrojo ugdymo mokyklose dirbančius mokytojus ir atlikta išsami jų analizė.
Bendra informacija apie Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų mokytojus
Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų pasiskirstymas pagal pagrindinius dėstomus dalykus (procentai nuo bendro mokytojų skaičiaus)
Pagrindinius dalykus dėstančių mokytojų, kurių amžius yra didesnis negu 63 metai, skaičius, Kauno miesto mokyklose
Kauno miesto savivaldybės mokyklų mokytojų kvalifikacija
(procentai nuo konkretų dalyką dėstančių mokytojų skaičiaus)
Kontaktinių valandų skaičiaus paskirstymas Kauno miesto savivaldybės mokyklose pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų pagrindiniams dalykams, skaičiaus)
Kitų kontaktinių valandų (dalykų moduliams, neformaliajam ugdymui ir kt.) skaičiaus paskirstymas Kauno miesto savivaldybės mokyklose pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų kitiems dalykams, skaičiaus)
Kontaktinių valandų vidurkis mokytojui pagal mokyklų tipus ir dalykus Kauno miesto savivaldybės mokyklose 2011–2012 m.
Kontaktinių valandų vidurkis mokytojui pagal mokyklų tipus Kauno miesto savivaldybės mokyklose 2011–2012 m.
Gimtosios kalbos (lietuvių), anglų kalbos, prancūzų kalbos, vokiečių kalbos, rusų kalbos (užsienio), istorijos (ir politologijos), matematiko, informacinių technologijų, gamtos ir žmogaus, geografijos (ir politologijos), biologijos, ekonomikos, fizikos (ir astronomijos), chemijos, dailės, muzikos, technologijų, kūno kultūros, tikybos, etikos dalykai
Bendra informacija apie Kauno miesto savivaldybės gimnazijų mokytojus
Kauno miesto savivaldybės gimnazijų mokytojų pasiskirstymas pagal pagrindinius dėstomus dalykus (procentai nuo bendro mokytojų skaičiaus)
Pagrindinius dalykus gimnazijose dėstančių mokytojų, kurių amžius yra didesnis negu 63 metai, skaičius
Gimnazijų mokytojų kvalifikacija (procentai nuo konkretų dalyką dėstančių mokytojų skaičiaus)
Kontaktinių valandų skaičiaus gimnazijose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus
2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų pagrindiniams dalykams, skaičiaus)
Kitų kontaktinių valandų (dalykų moduliams, neformaliajam ugdymui ir kt.) skaičiaus gimnazijose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m.
Bendra informacija apie Kauno miesto savivaldybės vidurinių mokyklų mokytojus
Kauno miesto savivaldybės vidurinių mokyklų mokytojų pasiskirstymas pagal pagrindinius dėstomus dalykus (procentai nuo bendro mokytojų skaičiaus)
Pagrindinius dalykus dėstančių mokytojų, kurių amžius yra didesnis negu 63 metai, skaičius vidurinėse mokyklose
Vidurinių mokyklų mokytojų kvalifikacija
(procentai nuo konkretų dalyką dėstančių mokytojų skaičiaus)
Kontaktinių valandų skaičiaus vidurinėse mokyklose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m. (procentai nuo bendro kontaktinių valandų skaičiaus skirtų pagrindiniams dalykams)
Kitų kontaktinių valandų (dalykų moduliams, neformaliajam ugdymui ir kt.) skaičiaus vidurinėse mokyklose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų skaičiaus skirtų kitiems dalykams)
Bendra informacija apie Kauno miesto savivaldybės pagrindinių mokyklų mokytojus
Mokytojų pasiskirstymas pagrindinėse mokyklose pagal pagrindinius dėstomus dalykus
(procentai nuo bendro mokytojų skaičiaus)
Pagrindinius dalykus dėstančių mokytojų, kurių amžius yra didesnis negu 63 metai, skaičius pagrindinėse mokyklose
Pagrindinių mokyklų mokytojų kvalifikacija
(procentai nuo konkretų dalyką dėstančių mokytojų skaičiaus)
Kontaktinių valandų skaičiaus pagrindinėse mokyklose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų pagrindiniams dalykams, skaičiaus)
Kitų kontaktinių valandų (dalykų moduliams, neformaliajam ugdymui ir kt.) skaičiaus pagrindinėse mokyklose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų kitiems dalykams, skaičiaus)
Bendra informacija apie Kauno miesto savivaldybės progimnazijų mokytojus
Kauno miesto savivaldybės progimnazijų mokytojų pasiskirstymas pagal pagrindinius dėstomus dalykus (procentai nuo bendro mokytojų skaičiaus)
Pagrindinius dalykus dėstančių mokytojų, kurių amžius yra didesnis negu 63 metai, skaičius progimnazijose
Progimnazijose mokytojų kvalifikacija
(procentai nuo konkretų dalyką dėstančių mokytojų skaičiaus)
Kontaktinių valandų skaičiaus progimnazijose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus
2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų pagrindiniams dalykams, skaičiaus)
Kitų kontaktinių valandų (dalykų moduliams, neformaliajam ugdymui ir kt.) skaičiaus progimnazijose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus 2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų kitiems dalykams, skaičiaus)
Bendra informacija apie Kauno miesto savivaldybės pradinių mokyklų mokytojus
Kauno miesto savivaldybės pradinių mokyklų mokytojų pasiskirstymas pagal pagrindinius dėstomus dalykus (procentai nuo bendro mokytojų skaičiaus)
Pagrindinius dalykus dėstančių mokytojų, kurių amžius yra didesnis negu 63 metai, skaičius pradinėse mokyklose
Pradinių mokyklų mokytojų kvalifikacija
(procentai nuo konkretų dalyką dėstančių mokytojų skaičiaus)
Kontaktinių valandų skaičiaus pradinėse mokyklose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus
2011–2012 m.
(procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų pagrindiniams dalykams, skaičiaus)
Kitų kontaktinių valandų (dalykų moduliams, neformaliajam ugdymui ir kt.) skaičiaus pradinėse mokyklose paskirstymas pagal pagrindinius dalykus dėstantiems mokytojams
2011–2012 m. m. (procentai nuo bendro kontaktinių valandų, skirtų kitiems dalykams, skaičiaus)
Kontaktinių valandų vidurkis mokytojui atskirose Kauno miesto savivaldybės mokyklose
2011–2012 m.
Gimnazijos
Gimtosios kalbos (lietuvių), anglų kalbos, prancūzų kalbos, vokiečių kalbos, rusų kalbos (užsienio), istorijos (ir politologijos), matematiko, informacinių technologijų, gamtos ir žmogaus, geografijos (ir politologijos), biologijos, ekonomikos, fizikos (ir astronomijos), chemijos, dailės, muzikos, technologijų, kūno kultūros, tikybos, etikos dalykai
Vidurinės mokyklos
Pagrindinės mokyklos, progimnazijos ir jaunimo mokyklos
Mokinių skaičius, tenkantis vienam mokytojui
Gimtosios kalbos (lietuvių), anglų kalbos, prancūzų kalbos, vokiečių kalbos, rusų kalbos (užsienio), istorijos (ir politologijos), matematiko, informacinių technologijų, gamtos ir žmogaus, geografijos (ir politologijos), biologijos, ekonomikos, fizikos (ir astronomijos), chemijos, dailės, muzikos, technologijų, kūno kultūros, tikybos, etikos dalykų mokytojai (pradinėse mokyklose tik pradinių klasių mokytojai)
Švietimo valdymo informacinės sistemos (ŠVIS) duomenų bazėje fiksuota, kad 2005–2006 m. Kauno miesto bendrojo ugdymo mokyklose kartu su mokyklų vadovais dirbo 3656 mokytojai, iš jų 667 pradinių klasių ir 2989 atskirus dalykus dėstantys mokytojai (282 dirbo ne pagrindinėje darbovietėje). Mokinių skaičiaus vidurkis klasėje buvo 24, o mokinių skaičius, tenkantis vienam mokytojui, – 15,3.
Pagal mokyklų vadovų duomenis, 2011–2012 m. Kauno miesto bendrojo ugdymo mokyklose kartu su vadovais dirba 3569 mokytojai iš jų 520 pradinių klasių ir 3049 atskirus dalykus dėstantys mokytojai (489 dirba ne pagrindinėje darbovietėje). Mokinių skaičiaus klasėje vidurkis yra 23,5, o mokinių skaičius, tenkantis vienam mokytojui, – 14.
Per 6 metus iš viso mokytojų sumažėjo tik 2 procentais, pradinių klasių mokytojų – 22 procentais. Mokinių skaičiaus klasėje vidurkis ir mokinių skaičius, tenkantis vienam mokytojui, pakito nežymiai, nors klasių komplektų skaičius iš viso sumažėjo 22 procentais, mokinių skaičius – 29 procentais. Pradinių klasių sumažėjo 26 procentais, mokinių skaičius – 30 procentų. Tai iš esmės paaiškina pradinių klasių mokytojų skaičiaus sumažėjimą, nes pradinių klasių skaičius tiesiogiai susijęs su mokytojų darbo vietų skaičiumi. Atskirus dalykus dėstančių mokytojų (anglų kalbos, informacinių technologijų, ekonomikos, muzikos, teatro, šokio, tikybos, etikos, specialiųjų ugdymo dalykų, neformaliųjų ugdymo dalykų) skaičiaus padidėjimą galima paaiškinti mažesniu mokinių skaičiumi klasėse ir mobiliose grupėse, ugdymo plano kaita (mokyklos, turinčios pakankami lėšų, plečia atskirų dalykų pasirinkimo galimybes) ir mokytojų krūvių mažinimu. 42 procentais padidėjusiam mokytojų, dirbančių ne pagrindinėje darbovietėje, skaičiui galėjo turėti įtakos nepakankamas mokytojo krūvis pagrindinėje darbovietėje, teikiamos platesnės ugdymo turinio pasirinkimo galimybės mokiniams (pasirenkami dalykai, neformalusis ugdymas) ir palankesnė situacija, sumažėjus krūviui, atsisakyti mokytojų paslaugų. Akivaizdu, kad iki šiol 6 metus vykdoma mokyklų tinklo pertvarka neturėjo didelės įtakos mokytojų darbo vietų skaičiui, išskyrus tai, kad sumažėjus mokinių skaičiui, sumažėjo pamokų skaičius, tai turėjo įtakos darbo užmokesčio sumažėjimui.
Mokytojų amžiaus vidurkis mieste yra 46 metai, 48 procentai mokytojų yra vyresni nei 50 metų. Mokytojų amžiaus vidurkis didėja. Dėl mokinių skaičiaus mažėjimo mokyklų vadovai nėra suinteresuoti priimti jaunų mokytojų, o jauni mokytojai nėra suinteresuoti dirbti mokyklose dėl palyginti mažo atlygio.
Galinčių dėstyti kelis gretutinius dalykus mokytojų yra vos keli procentai, nes tai riboja kvalifikaciniai reikalavimai. Mokytojai, ypač vyresni, nėra suinteresuoti įgyti atitinkamą kvalifikaciją dėstyti kitus dalykus, nes studijos yra mokomos ir nėra garantijų, kad jas baigus atsiras galimybė dirbti pagal įgytą kvalifikaciją.
Nuo 2005 metų atskirų mokyklų tipų vykdoma pertvarka esminių pokyčių, susijusių su mokytojų darbo vietų skaičiumi, nepadarė. Kiekviena pertvarkoma mokykla problemas sprendė pati. Pagrindinis sprendimo būdas buvo mokytojo krūvio mažinimas, išlaikant esamas darbo vietas. Natūralu, kad mokyklų vadovai stengėsi išlaikyti vyresnio amžiaus mokytojus ir mokytojus pensininkus. Esminis lūžis turėtų įvykti 2012–2013 m., kai pertvarkomose mokyklose žymiai sumažės tų dalykų, kurie yra dėstomi tik vyresnėse klasėse, pamokų (gamtos mokslų, ekonomikos, vokiečių kalbos).
Atkreiptinas dėmesys, kad bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų vietų skaičių lemia mokinių skaičiaus mažėjimas, o ne tinklo pertvarka. Ieškant šios problemos sprendimo galimybių, tikslinga atsisakyti dalies mokytojų, kurie dirba ne pagrindinėje darbovietėje, optimaliai paskirstyti krūvius ir tartis su socialines garantijas turinčiais mokytojais dėl jų veiklos ne visu darbo krūviu ar tolesnės veiklos perspektyvų.
Mokytojų kvalifikacijų atnaujinimo ir įdarbinimo tikslas – išlaikyti aukštos kvalifikacijos mokytojus Kauno bendrojo ugdymo mokyklose, siekiant užtikrinanti mokinių ugdymo (si) kokybę.
PAGRINDINĖS VEIKLOS ĮGYVENDINANT KAUNO MIESTO SAVIVALDYBĖS BENDROJO UGDYMO MOKYKLŲ TINKLO PERTVARKOS
2012–2015 BENDRĄJĮ PLANĄ
Eil. Nr. |
Veikla |
Vykdytojas |
Įgyvendinimo laikas |
1 |
2 |
3 |
4 |
1. |
Kauno miesto savivaldybei ir Darbo biržai teikiama informacija apie laisvas mokytojo pareigybes bendrojo ugdymo mokyklose |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai |
Savivaldybės tarybos nustatyta tvarka |
2. |
Informacija apie laisvą mokytojo pareigybę skelbiama mokyklos ir (gavus informaciją iš bendrojo ugdymo mokyklų vadovų) Kauno miesto savivaldybės interneto svetainėje. Informacijoje nurodoma: mokyklos pavadinimas, pareigybės pavadinimas, darbo krūvis, darbo sutarties rūšis, kvalifikaciniai reikalavimai pareigybei užimti, kuriuos būtina pateikti, data, iki kurios pateikiami dokumentai (dokumentams priimti numatomas 14 kalendorinių dienų terminas, įskaitant paskelbimo dieną) ir adresas, taip pat pateikiami pasiteiravimo telefonų numeriai, elektroninio pašto adresas ir kita reikalinga informacija |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai, Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyrius |
Nuo 2012 m. |
3. |
Atliekama 9–11 klasių mokinių apklausa, siekiant išsiaiškinti, kokias mokyklas mokiniai pasirinktų, pasikeitus mokyklos tipui arba neformuojant 11-ųjų klasių |
Pertvarkomų mokyklų vadovai |
Iki kiekvienų einamųjų metų vasario 1 d. |
4. |
Prijungiamų mokyklų mokiniams rekomenduojama pereiti į tas mokyklas, prie kurių mokyklos prijungiamos
|
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai ir mokytojai |
2012 m. vasario – kovo mėn. |
1 |
2 |
3 |
4 |
5. |
Nustatomi mokytojų kvalifikacijos tobulinimo ir perkvalifikavimo poreikiai, parengiama Mokytojų kvalifikacijos tobulinimo 2012–2015 m. programa ir mokytojų, norinčių persikvalifikuoti, sąrašai pateikiami Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyriui |
Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyrius, Kauno pedagogų kvalifikacijos centras |
Kiekvienais metais iki sausio 15 d. |
6. |
Rengiamos kvalifikacijos tobulinimo programos, derinamas su Švietimo ir mokslo ministerija pedagogų perkvalifikavimas (gretutinėms specialybėms įgyti) |
Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyrius, Kauno pedagogų kvalifikacijos centras |
2012–2015 m. |
7. |
Pateikiamas Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyriui visų privalomųjų mokomųjų dalykų mokytojų, netenkančių pedagoginio krūvio dėl mokyklų tinklo pertvarkos, sąrašas |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai |
Kiekvienais metais iki sausio 1 d. |
8. |
Sudaroma (gavus informaciją iš bendrojo ugdymo mokyklų vadovų) dėl mokyklų tinklo pertvarkos netenkančių pedagoginio krūvio mokytojų duomenų bazė Kauno miesto savivaldybės interneto svetainėje |
Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyrius |
Kiekvienais metais iki sausio 15 d. |
9. |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai tarifikuoja mokytojams vidutiniškai 23–24 kontaktines valandas per savaitę ir nederina virškrūvių |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai |
Kiekvienų mokslo metų pradžioje |
10. |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovams tarifikuojama tik tiek pamokų, kiek priklauso vadovo etatui (5 pamokos) |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai |
Kiekvienų mokslo metų pradžioje |
11. |
Jei mokytojams nepakanka darbo krūvio, atsisakoma mokytojų, dirbančių ne pagrindinėje darbovietėje, jų krūvis perskirstomas kitiems mokytojams |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai |
Kiekvienų mokslo metų pradžioje |
12. |
Tariamasi su socialines garantijas turinčiais mokytojais dėl jų veiklos ne visu darbo krūviu ir tolesnės veiklos perspektyvų |
Bendrojo ugdymo mokyklų vadovai |
Kiekvienų mokslo metų pradžioje |
Kauno miesto savivaldybės
bendrojo ugdymo mokyklų
tinklo pertvarkos 2012–2015 metų
bendrojo plano 3 priedas
MOKINIŲ VEŽIOJIMO UŽTIKRINIMO PLANAS
Bendrosios nuostatos
Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo (Žin., 1991, Nr. 23-593; 2011, Nr. 38-1804) 36 straipsnio 1 dalyje nurodyta: „Mokiniai į atitinkamą ugdymo programą vykdančią mokyklą vadovaujantis Lietuvos Respublikos transporto lengvatų įstatymu (toliau – Transporto lengvatų įstatymas) vežami visuomeniniu transportu mokinio pažymėjime nurodytu maršrutu, mokykliniu autobusu arba kitu transportu. Į mokyklą ir atgal privalo būti vežami kaimuose, miesteliuose toliau kaip 3 kilometrai nuo mokyklos gyvenantys mokiniai, kurie mokosi pagal priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo programas.“
Kauno miesto savivaldybės tarybos 2011 m. gruodžio 29 d. sprendimu Nr. T-745 patvirtintame Moksleivių ir vaikų globos įstaigų gyventojų važiavimo išlaidų kompensavimo tvarkos apraše įtvirtinta nuostata, kad teisę į visų važiavimo išlaidų kompensavimą turi kaimuose ir miesteliuose gyvenantys bendrojo ugdymo mokyklų, profesinio mokymo įstaigų ir neformaliojo vaikų švietimo įstaigų mokiniai, šių mokyklų ar įstaigų darbo dienomis važiuojantys į mokyklą ar įstaigą iki 40 km ir atgal mokinio pažymėjime nurodytu maršrutu vietinio (priemiestinio) reguliaraus susisiekimo autobusais, tolimojo reguliaraus susisiekimo autobusais, autobusų specialiaisiais reisais, maršrutiniais taksi ir keleiviniais traukiniais. Neformaliojo vaikų švietimo įstaigų mokiniams ši lengvata taikoma ir nedarbo dienomis.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 768 patvirtintų Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių 35.2 punkte yra įtvirtinta nuostata, kad mokyklų tinklo pertvarkos bendrojo plano vienas iš priedų turi būti Mokinių vežiojimo užtikrinimo planas.
Situacijos analizė
Dalis pertvarkomų mokyklų bendruomenių nesutinka su mokyklų tinklo pertvarka. Vienas iš argumentų – pertvarkius mokyklų tinklą mokiniai sunkiau pasieks mokyklas. Vadovaujantis klasių komplektavimo nuostata, besimokantieji pagal pradinio ir pagrindinio ugdymo programas priimami į mokyklas pagal steigėjo priskirtą teritoriją. Vidurinio ugdymo programas įgyvendinančioms mokykloms teritorijos nenustatomos. Mokinių srautų pasiskirstymas rodo, kad pasirenkant mokyklą atstumas iki mokyklos ir mokykloms priskirtos teritorijos nėra esminis dalykas. Tėvai ir vaikai renkasi mokyklas vadovaudamiesi kitais kriterijais (mokyklų populiarumas, ugdymo rezultatai, ugdymo aplinka ir saugumas), kurie dažnai nėra visiškai pagrįsti. Pageidaujama ugdymo tęstinumo, kad vaikas galėtų bent nuo 5-osios klasės iki 12-osios klasės mokytis vienoje mokykloje. Pastebėta, kad pradėta pertvarkyti vidurinė mokykla (nekomplektuojamos 11–12 klasės) netenka ir žemesnių klasių mokinių: jie pereina į gimnazijas, kitas vidurines mokyklas, kurios dar komplektuoja 11–12 klases. Problemos dėl galimybės patogiai pasiekti vieną ar kitą mokyklą keliamos tik svarstant konkrečios mokyklos pertvarkos projektą.
Atlikta esamos mokinių vežiojimo situacijos analizė parodė, kad vykdoma mokyklų tinklo pertvarka didesnių papildomų problemų dėl mokinių vežiojimo nesukeltų, nes kiekvienoje miesto dalyje (seniūnijoje) sudarytos sąlygos mokytis arčiau gyvenamosios vietos esančioje mokykloje mokiniams pagal pradinio ugdymo programą, kaip nurodyta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 768 Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių 7 punkte. Gali kilti nepatogumų dėl padidėjusių laiko sąnaudų ir kelionės išlaidų, vykstant į kitas ugdymo įstaigas Aleksoto, Petrašiūnų, Šančių (11–12 klasių mokiniai), Romainių (visos klasės) seniūnijų mokiniams, jei nebus pakoreguotas miesto viešojo transporto grafikas.
Aleksoto ir Petrašiūnų seniūnijose mokyklų teritorijos yra didelės, o gyventojų tankumas mažas, todėl dauguma mokinių jau naudojasi viešojo transporto paslaugomis.
Romainių mokiniams viešuoju transportu patogiausia pasiekti tik Šilainių mokyklas, todėl šioje miesto dalyje būtina pagrindinė mokykla.
Dėl A. Juozapavičiaus prospekto ir Panemunės tilto rekonstrukcijos laikinų susisiekimo problemų kiltų ir Šančių seniūnijos mokiniams.
Mokinių vežiojimo užtikrinimo modelis
Pastaba. Kauno Vilijampolės vidurinė mokykla, Kauno Aleksandro Stulginskio vidurinė mokykla ir Kauno Kazio Griniaus vidurinė mokykla, kurios transporto schemoje pažymėtos ženklu „Vidurinė mokykla pradėta pertvarkyti“, nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. tapo pagrindinėmis, kitos tuo pačiu ženklu pažymėtos mokyklos nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. nekomplektuoja vienuoliktųjų klasių. Diagramose yra pateikta apibendrinta ketverių metų informacija apie mokinių srautus.
Mokinių vežiojimo užtikrinimo tikslas
Pagrindinis šio plano tikslas yra užtikrinti galimybes mokiniams saugiai pasiekti pasirinktas ugdymo įstaigas, laikantis teisės aktų nustatyto tvarkos.
Pagrindinės veiklos įgyvendinant Mokinių vežiojimo užtikrinimo planą
Eil. Nr. |
Veikla |
Vykdytojas |
Įvykdymo terminas |
1. |
Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyriui teikiama informacija iš mokyklų apie mokinių vežiojimo problemas |
Mokyklų vadovai |
Kiekvienais mokslo metais |
2. |
Mokyklų interneto svetainėse skelbiama informacija apie galimybes saugiai pasiekti mokyklą |
Mokyklų vadovai |
Kiekvienais mokslo metais |
3. |
Pamokų pradžia ir pabaiga koreguojama atsižvelgiant į viešojo transporto grafikus |
Mokyklų vadovai |
Kiekvienais mokslo metais pagal aplinkybes |
4. |
Sukomplektavus klases ir įvertinus mokinių srautus derinama galimybė sutankinti atitinkamų viešojo transporto maršrutų grafikus (iš Aleksoto, Palemono ir Petrašiūnų seniūnijų) rytiniu ir popietiniu metu (prieš pamokas ir po pamokų) |
Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo ir Transporto ir eismo organizavimo skyriai |
Kiekvienais mokslo metais pagal aplinkybes |
5. |
Mokinių išvežiojimo ir transporto išlaidų kompensavimo klausimai sprendžiami Kauno miesto savivaldybės tarybos posėdyje |
Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros reikalų valdybos Švietimo ir ugdymo skyrius |
Prireikus |
Pakeitimai:
1.
Kauno miesto savivaldybės taryba, Sprendimas
Nr. T-15, 2013-01-17, paskelbta TAR 2013-01-17, i. k. 2013-00428
Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2012 m. sausio 26 d. sprendimo Nr. T-18 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012-2015 metų bendrojo plano patvirtinimo“ pakeitimo
2.
Kauno miesto savivaldybės taryba, Sprendimas
Nr. T-172, 2013-03-21, paskelbta TAR 2013-03-21, i. k. 2013-00976
Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2012 m. sausio 26 d. sprendimo Nr. T-18 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012-2015 metų bendrojo plano patvirtinimo“ pakeitimo
3.
Kauno miesto savivaldybės taryba, Sprendimas
Nr. T-460, 2013-07-18, paskelbta TAR 2013-07-18, i. k. 2013-02189
Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2012 m. sausio 26 d. sprendimo Nr. T-18 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012-2015 metų bendrojo plano patvirtinimo“ pakeitimo
4.
Kauno miesto savivaldybės taryba, Sprendimas
Nr. T-125, 2014-02-27, paskelbta TAR 2014-03-04, i. k. 2014-02589
Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2012 m. sausio 26 d. sprendimo Nr. T-18 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012–2015 metų bendrojo plano patvirtinimo“ pakeitimo
5.
Kauno miesto savivaldybės taryba, Sprendimas
Nr. T-57, 2015-02-12, paskelbta TAR 2015-02-13, i. k. 2015-02205
Dėl Kauno miesto savivaldybės tarybos 2012 m. sausio 26 d. sprendimo Nr. T-18 „Dėl Kauno miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2012–2015 metų bendrojo plano patvirtinimo“