Suvestinė redakcija nuo 2025-02-22

Įsakymas paskelbtas: TAR 2023-04-07, i. k. 2023-06881

LIETUVOS RESPUBLIKOS VIDAUS REIKALŲ MINISTRAS

ĮSAKYMAS

DĖL REGIONINĖS PAŽANGOS PRIEMONĖS 01-004-07-02-01 (RE) „PAGERINTI VIEŠŲJŲ PASLAUGŲ PRIEINAMUMĄ, DARBO VIETŲ PASIEKIAMUMĄ IR TAM REIKALINGŲ IŠTEKLIŲ NAUDOJIMO EFEKTYVUMĄ“ FINANSAVIMO GAIRIŲ

PATVIRTINIMO

2023 m. balandžio 7 d. Nr. 1V-199

Vilnius

Vadovaudamasi Strateginio valdymo metodikos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. nutarimu Nr. 292 „Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo“, 104.2 papunkčiu ir 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ administravimo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos finansų ministro 2022 m. birželio 22 d. įsakymu
Nr. 1K-237 „Dėl 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ įgyvendinimo“, 102 punktu,

tvirtinu Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ finansavimo gaires (pridedama).

Vidaus reikalų ministrė	Agnė Bilotaitė

PATVIRTINTA

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro

2023 m. balandžio 7 d. įsakymu Nr. 1V-199

REGIONINĖS PAŽANGOS PRIEMONĖS 01-004-07-02-01 (RE) „PAGERINTI VIEŠŲJŲ PASLAUGŲ PRIEINAMUMĄ, DARBO VIETŲ PASIEKIAMUMĄ IR TAM REIKALINGŲ IŠTEKLIŲ NAUDOJIMO EFEKTYVUMĄ“ FINANSAVIMO GAIRĖS

I SKYRIUS

INFORMACIJA APIE REGIONINĘ PAŽANGOS PRIEMONĘ

Regioninė pažangos priemonė	2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano (toliau – NPP) pažangos uždavinio kodas	Valstybės biudžeto asignavimų valdytojas	Regioninei pažangos priemonei įgyvendinti skiriamos lėšos (tūkst. Eur)	Regioninės pažangos priemonės finansavimo šaltinis	Išankstinės sąlygos	NPP poveikio rodiklis (matavimo vienetai)	Pradinė rodiklio reikšmė (metai)	Siektina rodiklio reikšmė (2025 m.)	Siektina rodiklio reikšmė (2030 m.)
01-004-07-02-01 (RE) Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą	7.2	Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija	430 102,9 tūkst. Eur, iš jų 341 165,8 tūkst. Eur – Europos Sąjungos fondų lėšos	2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programa (toliau – Investicijų programa)	Patvirtintos teritorinės strategijos, atitinkančios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (Bendrųjų nuostatų reglamento), 29 straipsnio reikalavimus ir patvirtintose regionų plėtros planų pažangos priemonėse yra numatytos veiklos šioms strategijoms įgyvendinti.	Asmenys, patiriantys skurdo riziką ar socialinę atskirtį | procentai	24,8 (2020)	23	19

II SKYRIUS

PAGRINDINĖ 2021–2027 METŲ EUROPOS SĄJUNGOS FONDŲ INVESTICIJŲ PROGRAMOS INFORMACIJA

Prioritetas	Uždavinys	Fondas	Pagal uždavinį skiriama Europos Sąjungos (toliau – ES) finansavimo suma	Skiriamo nacionalinio bendrojo finansavimo suma	Didžiausias galimas finansavimo intensyvumas	Intervencinės priemonės kodas	Pagrindinės teritorinės srities kodas	„Europos socialinio fondo +“ (toliau – ESF+) antrinių temų kodai	Ekonominės veiklos kodas	Lyčių lygybės matmens kodas
5 prioritetas „Piliečiams artimesnė Lietuva“ (toliau – 5 prioritetas)	5.1 „Skatinti integruotą ir įtraukią socialinę, ekonominę ir aplinkosaugos plėtrą, puoselėti kultūrą, gamtos paveldą, darnų turizmą ir saugumą miestų teritorijose“ (toliau – 5.1 uždavinys)	Europos regioninės plėtros fondas	164 993 816,00 Eur	53 850 798,00 Eur, iš kurių 17 594 173,00 Eur Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bendrojo finansavimo lėšos ir ne mažiau kaip 36 256 625,00 Eur – projektų vykdytojų, partnerių lėšos	Reikalavimai dėl didžiausio galimo projekto finansavimo intensyvumo nustatomi šių Gairių III skyriaus 2.7 papunktyje	043 – Naujų efektyviai energiją vartojančių pastatų statyba, 044 – Siekiant efektyvaus energijos vartojimo vykdoma viešosios infrastruktūros renovacija arba viešajai infrastruktūrai taikomos EVE priemonės, parodomieji projektai ir pagalbinės priemonės, 079 – Gamtos ir biologinės įvairovės apsauga, gamtos paveldas ir ištekliai, žalioji ir mėlynoji infrastruktūros, 169 – Teritorinio vystymo iniciatyvos, įskaitant teritorinių strategijų rengimą	02 – Miestai, miesteliai ir priemiesčiai	Netaikoma	10 Statyba, 11 Kasyba ir karjerų eksploatavimas, 12 Elektros energija, dujos, garas, karštas vanduo ir oro kondicionavimas, 13 Vandentieka, kanalizacija, atliekų tvarkymas ir valymas, 15 Informavimo ir komunikacijos veikla, įskaitant telekomunikacijas, 20 Viešasis administravimas, 21 Švietimas, 23 Socialinis darbas, bendruomeninės, socialinės ir asmeninės paslaugos, 24 Su aplinka susijusi veikla, 25 Menas, pramogos, kūrybos sektorius ir poilsis, 26 Kitos nenurodytos paslaugos	03 – Neutralumas lyties požiūriu

5.2 „Skatinti integruotą ir įtraukią socialinę, ekonominę ir aplinkosaugos plėtrą vietos lygmeniu, puoselėti kultūrą, gamtos paveldą, darnų turizmą ir saugumą kitose nei miestų teritorijose“	Europos regioninės plėtros fondas	176 171 989,00 Eur	35 086 266,00 Eur, iš kurių 3 397 527,00 Eur Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bendrojo finansavimo lėšos ir ne mažiau kaip 31 688 739,00 Eur – projektų vykdytojų, partnerių lėšos	Reikalavimai dėl didžiausio galimo projekto finansavimo intensyvumo nustatomi šių Gairių III skyriaus 2.7 papunktyje	044 – Siekiant efektyvaus energijos vartojimo vykdoma viešosios infrastruktūros renovacija arba viešajai infrastruktūrai taikomos EVE priemonės, parodomieji projektai ir pagalbinės priemonės, 077 – Oro kokybės užtikrinimo ir triukšmo mažinimo priemonės, 169 – Teritorinio vystymo iniciatyvos, įskaitant teritorinių strategijų rengimą	08 – Kitų rūšių tikslinės teritorijos	Netaikoma	10 Statyba, 11 Kasyba ir karjerų eksploatavimas, 12 Elektros energija, dujos, garas, karštas vanduo ir oro kondicionavimas, 13 Vandentieka, kanalizacija, atliekų tvarkymas ir valymas, 15 Informavimo ir komunikacijos veikla, įskaitant telekomunikacijas, 20 Viešasis administravimas, 21 Švietimas, 23 Socialinis darbas, bendruomeninės, socialinės ir asmeninės paslaugos, 24 Su aplinka susijusi veikla, 25 Menas, pramogos, kūrybos sektorius ir poilsis, 26 Kitos nenurodytos paslaugos	03 – Neutralumas lyties požiūriu

Pastabos:

1. Be lėšų, kurios nurodytos lentelės 4 ir 5 skiltyse, regioninės pažangos priemonės įgyvendinimui finansuoti yra skiriamos valstybės biudžeto lėšos, reikalingos pagal regioninę pažangos priemonę įgyvendinamų projektų mišraus pridėtinės vertės mokesčio (toliau – PVM), kurį projektų, kuriais įgyvendinamos regionų plėtros planų (toliau – RPPl) pažangos priemonės, administruojančioji institucija (toliau – RPPl administruojančioji institucija) pripažįsta netinkamu finansuoti iš Europos Sąjungos fondų lėšų, daliai apmokėti, kaip nustatyta Projektų administravimo ir finansavimo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos finansų ministro 2022 m. birželio 22 įsakymu Nr. 1K-237 „Dėl 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ įgyvendinimo“, (toliau – PAFT) 314 punkte.

2. Skelbiant kvietimus teikti projektų įgyvendinimo planus ir prisiimant įsipareigojimus pagal sudarytas regionų projektų finansavimo sutartis, galima viršyti lentelės 4 skiltyje nurodytas Europos Sąjungos finansavimo sumas tiek, kad bendra pagal visas Vidaus reikalų ministerijos regionines pažangos priemones (t. y. regioninę pažangos priemonę ir priemonę 01-004-07-01-01 (RE) „Paskatinti regionų, funkcinių zonų, savivaldybių ir miestų ekonominį augimą pasitelkiant jų turimus išteklius“) viršijama Europos Sąjungos fondų lėšų suma atitiktų su 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos (toliau – Investicijų programa) 5 prioritetu „Piliečiams artimesnė Lietuva“ susijusias Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 m. liepos 31 d. nutarimo Nr. 612 „Dėl 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ Lietuvai skirtų lėšų paskirstymo“ (toliau – Vyriausybės nutarimas Nr. 612) 2.3 papunkčio nuostatas;

3. Skelbiant kvietimus teikti projektų įgyvendinimo planus ir prisiimant įsipareigojimus pagal sudarytas regionų projektų finansavimo sutartis, galima viršyti lentelės 5 skiltyje nurodytas Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bendrojo finansavimo lėšas tiek, kiek būtina laikantis Vyriausybės nutarimo Nr. 612 2.1 papunktyje ir Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ III skyriaus 2.5 papunktyje nustatytų reikalavimų.

Skyriaus pakeitimai:

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

III SKYRIUS

FINANSAVIMO REIKALAVIMAI

SPECIALIEJI FINANSAVIMO REIKALAVIMAI
1. Taikomi teisės aktai
Teisės aktai, kuriais turi būti vadovaujamasi rengiant RPPl pažangos priemones ir (ar) rengiant, vertinant RPPl įgyvendinimo projektų (toliau –projektai) įgyvendinimo planus, ir įgyvendinant projektus, finansuojamus pagal regioninės pažangos priemonės finansavimo gaires (toliau – Gairės): 1.1. Bendrieji teisės aktai: 1.1.1. Strateginio valdymo metodika, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. nutarimu Nr. 292 „Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo“ (toliau – Strateginio valdymo metodika); 1.1.2. 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (toliau – Reglamentas (ES) Nr. 2021/1058); 1.1.3. 2023 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 2023/2831 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (toliau – De minimis reglamentas); 1.1.4. 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2023 m. birželio 23 d. Komisijos reglamentu (ES) 2023/1315 (toliau – Bendrasis bendrosios išimties reglamentas); 1.1.5. 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ administravimo taisyklės, patvirtintos Lietuvos Respublikos finansų ministro 2022 m. birželio 22 d. įsakymu Nr. 1K-237 „Dėl 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ įgyvendinimo; 1.1.6. PAFT; 1.1.7. Stebėsenos rodiklių nustatymo ir skaičiavimo aprašas, patvirtintas finansų ministro 2022 m. birželio 22 d. įsakymu Nr. 1K-237 (II skyriaus „Stebėsenos rodiklių nustatymas“ nuostatos); 1.1.8. Vyriausybės nutarimas Nr. 612. 1.2. Specialieji teisės aktai: 1.2.1. Lietuvos Respublikos regioninės plėtros įstatymas (2 straipsnio 1 ir 2 dalys, 4 straipsnio 4 ir 5 dalys); 1.2.2. 2022–2030 metų Regionų plėtros programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2022 m. birželio 29 d. nutarimu Nr. 713 „Dėl 2022–2030 metų Regionų plėtros programos patvirtinimo“; 1.2.3. Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymas; 1.2.4. Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymas (2 straipsnio 19 dalis ir 20 straipsnis); 1.2.5. Lietuvos Respublikos statybos įstatymas; 1.2.6. Tvarios miesto plėtros strategijų ir funkcinių zonų strategijų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2023 m. sausio 19 d. įsakymu Nr. 1V-30 „Dėl Tvarios miesto plėtros strategijų ir funkcinių zonų strategijų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo patvirtinimo (toliau – Aprašas); 1.2.7. Teritorijų planavimo normos, patvirtintos Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2014 m. sausio 2 d. įsakymu Nr. D1-7 „Dėl Teritorijų planavimo normų patvirtinimo“ (toliau – Teritorijų planavimo normos). Gairėse vartojamos sąvokos suprantamos taip, kaip jos apibrėžtos Gairių III skyriaus 1.1–1.2 papunkčiuose nurodytuose teisės aktuose (išskyrus atvejus, kai konkrečiame kitos Gairių dalies punkte nustatyta kitaip).
2. Reikalavimai projektams, finansuojamiems pagal regioninę pažangos priemonę
2.1. Projektas gali būti finansuojamas, jeigu yra įvykdyta Gairių I skyriaus lentelės skiltyje „Išankstinės sąlygos“ nurodyta išankstinė sąlyga. Išankstinė sąlyga laikoma įvykdyta, kai yra išpildyti visi šie reikalavimai: 2.1.1. patvirtinta miesto tvarios plėtros strategija (taikoma, kai projektas finansuojamas pagal Investicijų programos 5.1 uždavinio veiklas) ar funkcinės zonos strategija (taikoma, kai projektas finansuojamas pagal Investicijų programos 5.2 uždavinio veiklas); 2.1.2. projektu įgyvendinamas (-i) miesto tvarios plėtros strategijoje (kai projektas finansuojamas pagal Investicijų programos 5.1 uždavinio veiklas) arba funkcinės zonos strategijoje (kai projektas finansuojamas pagal Investicijų programos 5.2 uždavinio veiklas) numatytas (-i) veiksmas (-ai); 2.1.3. tuo atveju, kai projektu prisidedama prie funkcinės zonos strategijos įgyvendinimo, turi būti sudarytos sąlygos savivaldybėms bendrai naudoti viešąją infrastruktūrą ir (ar) bendrai teikti viešąsias paslaugas, kurias numatoma sukurti ar modernizuoti įgyvendinant projektą, t. y.: 2.1.3.1. įgyvendintas (-i) strategijos veiksmų plane nurodytas (-i) neinvesticinis (-iai) veiksmas (-ai), susijęs (-ę) su strategijos investiciniu (-iais) veiksmu (-ais), kuriam (-iems) įgyvendinti yra skirtas projektas (taikoma, kai pagal funkcinės zonos strategijos veiksmų planą neinvesticinio (-ių) veiksmo (-ų) įgyvendinimo pabaigos terminas yra ankstesnis už atitinkamo (-ų) susijusio (-ių) investicinio (-ių) veiksmo (-ų) įgyvendinimo pradžios terminą (-us); 2.1.3.2. arba, kai Aprašo 49 punkte nustatytu atveju strategijoje nėra nurodytas (-i) su projektu susijęs (-ę) neinvesticinis (-iai) veiksmas (-ai), yra įvykdytas (-i) su investiciniu (-iais) veiksmu (-ais), kuriam (-iems) įgyvendinti skirtas projektas, susijęs (-ę) ir Aprašo 48 punkte nustatytus reikalavimus atitinkantis (-ys) veiksmas (-ai) (priimtas (-i) administracinis (-iai) aktas (-ai) ir (ar) administracinis (-iai) sprendimas (-ai), ir (ar) sudaryta (-os) sutartis (-ys) ir (ar) kelių savivaldybių bendrai įsteigtas (-i) juridinis (-iai) asmuo (-enys); 2.1.4. pareiškėjas (projekto vykdytojas) turi: 2.1.4.1. projektų, kuriais įgyvendinamos RPPl pažangos priemonės, administruojančiajai institucijai (toliau – RPPl administruojančioji institucija) teikiamame projekto įgyvendinimo plane pateikti nuorodą (-as) į internete paskelbtą miesto tvarios plėtros strategiją ar funkcinės zonos strategiją, prie kurios įgyvendinimo prisideda projektas, ir į susitarimą dėl strategijos įgyvendinimo (kai toks turi būti sudarytas, vadovaujantis Aprašo reikalavimais); 2.1.4.2. kai taikomas Gairių 2.1.3 papunktyje nustatytas reikalavimas, projekto įgyvendinimo plane pateikti nuorodą (-as) į viešai skelbiamus Gairių 2.1.3 papunktyje nurodyto reikalavimo įvykdymą įrodančius dokumentus arba kartu su projekto įgyvendinimo planu pateikti RPPl administruojančiajai institucijai įrodančių dokumentų kopijas. 2.2. Tai, ar išankstinė sąlyga įvykdyta pagal Gairių 2.1 papunktyje nustatytus reikalavimus, nustato RPPl administruojančioji institucija, PAFT nustatyta tvarka vertindama projekto įgyvendinimo planą. 2.3. Projektas turi atitikti bendruosius projektų atrankos kriterijus, nustatytus PAFT 2 priede. 2.4. Projektu turi būti prisidedama prie produkto ir rezultato rodiklių pagal šio Gairių skyriaus 3 punkto 2 lentelėje nustatytus reikalavimus. Visais atvejais projektas turi prisidėti ne mažiau kaip prie vieno produkto rodiklio ir ne mažiau kaip prie vieno rezultato rodiklio, kurie nurodyti šio Gairių skyriaus 3 punkto 2 lentelės 1–6 eilutėse. 2.5. Projektui, kuris įgyvendinamas Vidurio ir vakarų Lietuvos regione, skiriamas finansavimas iš ES fondų lėšų, kuris negali viršyti 85 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų. Projektui, kuris įgyvendinamas Sostinės regione (išskyrus Vilniaus miesto savivaldybės teritoriją), skiriamas finansavimas iš ES fondų lėšų ir Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bendrojo finansavimo lėšų, kuris negali viršyti 85 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų. Projektui, kuris įgyvendinamas Vilniaus miesto savivaldybės teritorijoje, skiriamas finansavimas iš ES fondų lėšų ir Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bendrojo finansavimo lėšų, kuris negali viršyti 75 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų. 2.6. Pareiškėjas ir (arba) partneris (-iai) privalo prisidėti prie Vilniaus miesto savivaldybės teritorijoje įgyvendinamo projekto finansavimo ne mažiau kaip 25 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų, o prie kitoje šalies teritorijoje įgyvendinamų projektų – ne mažiau kaip 15 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų. Projekto tinkamų finansuoti išlaidų dalis, kurios nepadengia skiriamo finansavimo lėšos, ir netinkamos finansuoti projekto išlaidos turi būti finansuojamos iš projekto vykdytojo ir (ar) partnerio (-ių) lėšų. 2.7. Neteko galios nuo 2025-02-22. 2.8. Įgyvendinant projektą (-us), būtina laikytis šio Gairių skyriaus 4 ir 5 punktuose nustatytų reikalavimų dėl horizontaliųjų principų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos. 2.9. Projekto vykdytojas ir (ar) partneris turi vykdyti informavimo apie įgyvendinamą projektą ir komunikacijos veiksmus, laikydamasis PAFT VIII skyriaus pirmojo skirsnio „Informavimas apie projektą ir komunikaciją“ nustatytų reikalavimų. 2.91. Kai projektu prisidedama prie funkcinės zonos strategijos įgyvendinimo, turi būti įgyvendintas neinvesticinis veiksmas, susijęs su strategijos investiciniu veiksmu, kuriam įgyvendinti yra skirtas projektas. 2.10. Po projekto finansavimo pabaigos turi būti užtikrintas projekto investicijų tęstinumas, laikantis PAFT 246 punkte nustatytų reikalavimų. 2.11. Projekto įgyvendinimo planas gali būti teikiamas RPPl administruojančiai institucijai, jeigu regiono plėtros plano pažangos priemonės apraše yra suplanuotas bent vienas kitas tai pačiai miesto tvarios plėtros strategijai ar funkcinės zonos strategijai įgyvendinti skirtas projektas, kuriuo prisidedama prie kito, nei Investicijų programos 5 prioritetas, Investicijų programos prioriteto įgyvendinimo (šis reikalavimas netaikomas, jeigu projektu, dėl kurio sudaroma sutartis, prisidedama ne tik prie Investicijų programos 5 prioriteto, bet ir prie bent vieno kito Investicijų programos prioriteto įgyvendinimo). 2.12. Kartu su projekto įgyvendinimo planu pareiškėjas turi pateikti: 2.12.1. investicijų projektą su investicijų skaičiuokle (jei taikoma pagal Strateginio valdymo metodikos 140.5 papunktį), parengtus pagal Investicijų projektų, kuriems siekiama gauti finansavimą iš Europos Sąjungos struktūrinės paramos ir / ar valstybės biudžeto lėšų, rengimo metodiką, patvirtintą viešosios įstaigos Centrinės projektų valdymo agentūros direktoriaus 2014 m. gruodžio 31 d. įsakymu Nr. 2014/8-337, kuri paskelbta www.CPVA.lt puslapyje skiltyje „Plėtros programų portfelio metodinės pagalbos centras/Dokumentai/Investicijų projektų rengimo metodika“; 2.12.2. Gairių 2.1.3 papunktyje nurodyto reikalavimo įvykdymą įrodančių dokumentų kopijas (jei taikoma pagal Gairių III skyriaus 2.1.4.2 papunktį); 2.12.3. dokumentą, kuriuo patvirtinamas pareiškėjo ir (ar) partnerio užtikrinamas nuosavų lėšų prisidėjimas; 2.12.4. partnerio deklaraciją, parengtą pagal PAFT 1 priedo 1 priede nustatytą formą (taikoma, kai projektas įgyvendinamas su partneriu (-iais); 2.12.5. informaciją apie projekto biudžeto paskirstymą, parengtą pagal PAFT 1 priedo 2 priede nustatytą formą (taikoma, kai projektas įgyvendinamas su partneriu (-iais); 2.12.6. dokumentų, pagrindžiančių projekto išlaidų pagrįstumą, kopijas (pvz., sudarytas pirkimų sutartis, statinio projektą su skaičiuojamosios kainos nustatymo dalimi, pareiškėjo (partnerio) patvirtintą preliminarią darbų sąmatą, darbų kainų palyginamuosius ekonominius rodiklius, komercinius pasiūlymus, nuorodas į rinkoje esančias prekių ir (ar) paslaugų kainas (pvz., Centrinėje viešųjų pirkimų informacinėje sistemoje ir pan.); 2.12.7. informacija apie statinius ir žemę, kuriuose įgyvendinant projektą bus vykdomi statybos darbai (adresai, unikalūs numeriai; 2.12.8. pareiškėjo ir, kai projektas įgyvendinamas su partneriu (-iais), partnerio (-ių) įsipareigojimo dėl atitikties reikšmingos žalos nedarymo horizontaliajam principui vertinimo reikalavimų aprašo reikalavimams deklaracijas, parengtas pagal Gairių 3 priede nustatytą formą; 2.12.9. informaciją apie iš projekto planuojamą gauti veiklos pelną, parengtą pagal Gairių III skyriaus 6.15 papunktyje nustatytus reikalavimus (jei taikoma pagal Gairių III skyriaus 6.15 papunktį); 2.12.10. informaciją apie projektui taikomus aplinkosaugos reikalavimus, parengtą pagal PAFT 1 priedo „Projekto įgyvendinimo plano forma“ 3 priede nustatytą formą (taikoma, kai pagal projektą planuojama ūkinė veikla gali turėti poveikį aplinkai ir ji patenka į Lietuvos Respublikos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo taikymo sritį ir (arba) įgyvendinant projektą planuojama ūkinė veikla, susijusi su „Natura 2000“ teritorijomis); 2.12.11. informaciją apie pareiškėjui (partneriui) suteiktą valstybės pagalbą (išskyrus de minimis), parengtą pagal PAFT 1 priedo „Projekto įgyvendinimo plano forma“ 4 priede nustatytą formą (taikoma, kai projektui skiriamas finansavimas pagal šio Gairių skyriaus 6 punktą yra laikomas valstybės pagalbos teikimu.
3. Finansuojamos veiklos ir siekiami stebėsenos rodikliai 1 lentelė Eil. Nr. Finansuojamos veiklos Tikslinės grupės 1. Pagal 5.1 uždavinį finansuojamos veiklos, skirtos viešųjų paslaugų, kurių teikimas ar teikimo organizavimas pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą yra savivaldybės funkcija, prieinamumui ir tvariai aplinkai užtikrinti, pritaikant miestų teritorijas žaliųjų miestų erdvių plėtrai, sudarant sąlygas būsto, kultūros, švietimo, sveikatos paslaugų pasiūlai didinti ir kitai socialinei ir (ar) bendruomeninei veiklai, t. y.: 1.1. Urbanizuotų teritorijų pritaikymas daugiatiksliam naudojimui, jų atgaivinimas ir konversija (įskaitant tvarkomoms teritorijoms pasiekti reikalingos susisiekimo infrastruktūros įrengimą ir (ar) modernizavimą, viešosios infrastruktūros pritaikymą universalaus dizaino principu). Urbanizuotos teritorijos pritaikymu daugiatiksliam naudojimui laikomas naujos viešosios infrastruktūros urbanizuotoje teritorijoje sukūrimas ir (ar) esamos pritaikymas (išskyrus būsto statybos darbus) tam, kad būtų sudarytos sąlygos projekto įgyvendinimo teritoriją ir aplinkines teritorijas (t. y. su projekto įgyvendinimo teritorija besiribojančius žemės sklypus ir laisvus valstybinės žemės plotus) panaudoti papildomai, t. y. Vietos savivaldos įstatyme nustatytai savivaldybės funkcijai atlikti. Laikoma, kad projekto įgyvendinimo teritorija ir aplinkinės teritorijos naudojamos papildomai savivaldybės funkcijai atlikti, jeigu ši Vietos savivaldybės įstatyme nustatyta savivaldybės funkcija nurodytoje teritorijoje nėra vykdoma iki naujos infrastruktūros, įgyvendinant projektą, sukūrimo ar esamos pritaikymo. Urbanizuotos teritorijos atgaivinimu laikomas urbanizuotos teritorijos vystymas pagal Teritorijų planavimo normų 12.4.1 papunktyje nustatytą teritorijų vystymo režimo „modernizavimas“ būdą „atgaivinimas (revitalizacija)“, projekto įgyvendinimo teritorijoje sukuriant naują ir (ar) pritaikant esamą viešąją infrastruktūrą šios lentelės eilutės pirmoje pastraipoje nurodytam (-iems) finansuojamų veiklų tikslui (-ams) (išskyrus būsto statybos darbus). Urbanizuotos teritorijos konversija laikoma urbanizuotos teritorijos vystymas pagal Teritorijų planavimo normų 13 punkte (išskyrus 13.3 papunktį) nustatytą teritorijų vystymo režimą „konversija (pertvarkymas)“, projekto įgyvendinimo teritorijoje sukuriant naują ir (ar) pritaikant esamą viešąją infrastruktūrą šios lentelės eilutės pirmoje pastraipoje nurodytam (-iems) finansuojamų veiklų tikslui (-ams) (išskyrus būsto statybos darbus). Viešoji infrastruktūra – valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausanti ir (ar) juridinių asmenų, kurių savininkas, dalininkas ar akcininkas yra valstybė ar savivaldybė, nuosavybės, patikėjimo ar panaudos teise valdoma ir savivaldybės funkcijoms atlikti skirta infrastruktūra. Projekto įgyvendinimo teritorija laikoma valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausantis žemės sklypas ar tokių žemės sklypų grupė ir (ar) nesuformuotas (-i) valstybinės žemės plotas (-ai), kuriame (-iuose), įgyvendinant projektą, kuriama nauja ar pritaikoma esama viešoji infrastruktūra. Socialinė ir (ar) bendruomeninė veikla neapima veiklos, kurios tikslas yra pasirengti suaugusiųjų aukšto meistriškumo sporto varžyboms ir (ar) dalyvauti jose. 1.2. Viešųjų paslaugų infrastruktūros racionalus panaudojimas, t. y. esamos viešosios infrastruktūros, reikalingos viešosioms paslaugoms teikti, modernizavimas, pritaikant ją efektyvesniam naudojimui (išskyrus naujų pastatų statybą). Nėra laikoma, kad viešųjų paslaugų infrastruktūra modernizuojama, jeigu atliekami tik statybos darbai, kuriais pagerinamos tik energinės pastato savybės. Viešoji infrastruktūra suprantama taip, kaip apibrėžta šios lentelės 1.1 papunktyje. 1.3. Viešosios infrastruktūros plėtra ar modernizavimas, siekiant panaikinti ar sumažinti ikimokyklinio ugdymo, bendrojo lavinimo, pirminės sveikatos priežiūros (išskyrus skubiosios pagalbos) viešųjų paslaugų pasiūlos trūkumą. Viešoji infrastruktūra suprantama taip, kaip apibrėžta šios lentelės 1.1 papunktyje. 1.4. Išmaniųjų technologijų diegimas efektyviam viešųjų paslaugų ir viešosios infrastruktūros valdymui. 10 miestų (regionų centrų) ir 3 didžiausių miestų (Vilniaus, Kauno ir Klaipėdos) priemiesčių gyventojai, savivaldybės ir kitos viešojo sektoriaus institucijos ir įstaigos, viešąsias paslaugas teikiančios nevyriausybinės organizacijos. 2. Pagal 5.2 uždavinį finansuojamos iniciatyvos, kuriomis funkcinėje zonoje kompleksiškai sprendžiamos viešųjų paslaugų, kurių teikimas ar teikimo organizavimas pagal Vietos savivaldos įstatymą yra savivaldybės funkcija, prieinamumo ir išteklių naudojimo, teikiant viešąsias paslaugas, efektyvumo problemos ir didinamas viešųjų paslaugų sistemų tvarumas, įskaitant: 2.1. Savivaldybių viešųjų paslaugų infrastruktūros (išskyrus svarbiausius valstybei kultūros objektus) efektyvinimą, modernizavimą. Svarbiausiais valstybės kultūros objektais laikomi kultūros objektai, kurie nuosavybės teise priklauso valstybei ir (ar) patikėjimo ar panaudos teise yra valdomi juridinio asmens, kurio savininko ar dalininko teises ir pareigas įgyvendina Lietuvos Respublikos kultūros ministerija. Nėra laikoma, kad viešųjų paslaugų infrastruktūra modernizuojama, jeigu atliekami tik statybos darbai, kuriais pagerinamos tik energinės pastato savybės. 2.2. Išmaniųjų technologijų diegimas, tyrimai, informavimas ir komunikacija, siekiant funkcinėje zonoje didinti viešųjų paslaugų ir viešosios infrastruktūros valdymo efektyvumą. Tyrimų, informavimo ir komunikacijos veiklos gali būti įgyvendinamos tik kartu su kita šios Gairių lentelės 2 punkte nurodyta veikla, kuria prisidedama prie Gairių III skyriaus 3 punkto 2 lentelėje nurodyto rezultato rodiklio. 2.3. Mobilioms viešosioms paslaugoms teikti ar gyventojų pavėžėjimui iki viešųjų paslaugų teikimo vietų užtikrinti reikalingų transporto priemonių (išskyrus viešojo transporto, greitosios medicinos pagalbos priemones ir „geltonuosius autobusiukus“) ir (ar) įrangos įsigijimą, taip pat užtikrinant šių priemonių pritaikymą neįgaliųjų poreikiams. Gyventojai, savivaldybės ir kitos viešojo sektoriaus institucijos ir įstaigos, viešąsias paslaugas teikiančios nevyriausybinės organizacijos.

2 lentelė
Eil. Nr. Rodiklio pavadinimas Rodiklio identifikavimo numeris Matavimo vienetai Siektina reikšmė Veiklų, kurias vykdant turi būti siekiama rodiklio, numeriai Rodiklio skaičiavimo aprašo nuoroda Rezultato rodikliai 1. Rekultivuota žemė, naudojama žaliesiems plotams, socialiniams būstams, ekonominei arba kitai paskirčiai R.B.2.2052 Hektarai 59,1 Prie rodiklio siekimo turi prisidėti projektai, kuriais vykdoma šių Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 1.1 papunktyje nurodyta veikla, kai, įgyvendinant projektą, atliekami užterštos teritorijos išvalymo, pažeistos teritorijos rekultivavimo ir (ar) teritorijos rehabilitavimo darbai (išskyrus darbus, kurių atlikimas gali būti finansuojamas pagal Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos patvirtintas regioninės pažangos priemonės 02-001-06-08-03 (RE) „Sutvarkyti praeityje užterštas ir pažeistas teritorijas“ finansavimo gaires, patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2023 m. kovo 13 d. įsakymu Nr. D1-74 „Dėl Regioninės pažangos priemonės Nr. 02-001-06-08-03 (RE) „Sutvarkyti praeityje užterštas ir pažeistas teritorijas“ finansavimo gairių patvirtinimo“). Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede 2. Metinis konsoliduotų viešųjų paslaugų vartotojų skaičius R.S.2.3039 Vartotojai per metus 7 885 300 Prie rodiklio siekimo turi prisidėti projektai, kuriais vykdoma: – Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 1.1 papunktyje nurodyta veikla, kai, įgyvendinant projektą, investuojama į pastatus, kuriuose yra ar, įgyvendinus projektą, bus teikiamos viešosios paslaugos; – Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 1.2, 1.3 ir (ar) 1.4 papunkčiuose arba 2 punkte nurodyta (-os) veikla (-os). Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede 3. Sukurtos arba atkurtos teritorijos, naudojamos ekonominei, rekreacinei ar turizmo paskirčiai R.N.2. 5720 Hektarai 294,3 Prie rodiklio siekimo turi prisidėti projektai, kuriais vykdoma šių Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 1.1 papunktyje nurodyta veikla, kai, įgyvendinant projektą, investuojama į urbanizuotos teritorijos pritaikymą turizmui ar rekreacijai Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede Produkto rodikliai 4. Integruoti teritorinio vystymo projektai P.B.2.0076 Projektai 26 Prie rodiklio turi būti prisidedama vykdant visas šių Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytas finansuojamas veiklas. Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede 5. Atviros erdvės, sukurtos arba atkurtos miestų teritorijose P.B.2.0114 Kvadratiniai metrai 2 943 000 Prie rodiklio siekimo turi prisidėti projektai, kuriais vykdoma šių Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 1.1 papunktyje nurodyta veikla, kai, įgyvendinant projektą, kuriamos arba atkuriamos atviros viešosios erdvės. Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede 6. Naujų ar rekonstruotų pastatų, kurių pirminės energijos paklausa yra bent 20 % mažesnė, nei reikalauja energijos beveik nevartojantis pastatas, plotas P.S.2.1034 Kvadratiniai metrai 35 100 Siekiant rodiklio turi prisidėti projektai, kuriais vykdoma šių Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 1.1, 1.2 ir (ar) 1.3 papunkčiuose arba 2 punkte nurodyta (-os) veikla (-os), kai įgyvendinant projektą statomas naujas šildomas pastatas ar pastatas su šildomo ploto dalimi arba rekonstruojamas šildomas pastatas ar pastatas su šildomo ploto dalimi (išskyrus Statybos techninio reglamento STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2016 m. lapkričio 11 d. įsakymu Nr. D1-754 „Dėl Statybos techninio reglamento STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“ patvirtinimo“, 1 punkte nurodytus atvejus ir atvejus, kai rekonstruojamo pastato tūris po rekonstrukcijos padidėja ne daugiau kaip 100 procentų). Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede 7. Gyventojai, kuriems taikomi projektai, vykdomi pagal integruotas teritorinio vystymo programas P.B.2.0074 Asmenys 2 511 315 Prie rodiklio prisidedama vykdant visas Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytas veiklas. Šio rodiklio siekiama ne projekto, o Investicijų programos 5.1 ir 5.2 uždavinių lygiais. RPPl pažangos priemonių aprašuose prisidėjimas prie šio rodiklio neplanuojamas. Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede 8. Integruotos teritorinio vystymo strategijos, kurioms suteikta parama P.B.2.0075 Indėlis į strategijas 20 Prie rodiklio prisidedama vykdant visas Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytas veiklas. Šio rodiklio siekiama ne projekto, o Investicijų programos 5.1 ir 5.2 uždavinių lygiais. RPPl pažangos priemonių aprašuose prisidėjimas prie šio rodiklio neplanuojamas. Rodiklio aprašymo kortelė pateikta Gairių 1 priede
4. Horizontaliųjų principų laikymosi reikalavimai
4.1. Projekte negali būti numatyta: 4.1.1. apribojimų, kurie turėtų neigiamą poveikį lygių galimybių ir nediskriminavimo dėl lyties, rasės, tautybės, pilietybės, kalbos, kilmės, socialinės padėties, tikėjimo, įsitikinimų ar pažiūrų, amžiaus, negalios, lytinės orientacijos, etninės priklausomybės, religijos ar kitais pagrindais principo įgyvendinimui; 4.1.2. veiksmų, kurie turėtų neigiamą poveikį darnaus vystymosi principo įgyvendinimui. 4.2. Įgyvendinant projektą, turi būti prisidedama prie: 4.2.1. universalaus dizaino, kaip tai apibrėžta Statybos įstatymo 2 straipsnio 109 dalyje, principų įgyvendinimo ir laikomasi universalaus dizaino reikalavimų, nustatytų Statybos techniniame reglamente STR 2.03.01:2019 „Statinių prieinamumas“, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2019 m. lapkričio 4 d. įsakymu Nr. D1-653 „Dėl Statybos techninio reglamento STR 2.03.01:2019 „Statinių prieinamumas“ patvirtinimo“; informacija apie universalaus dizaino principus skelbiama interneto svetainėje https://www.ndt.lt/universalus-dizainas/; universalaus dizaino principų įgyvendinimas turi būti aprašytas projekto įgyvendinimo plane; 4.2.2. darnaus vystymosi principo įgyvendinimo, t. y. projekto įgyvendinimo plane pagrindžiama, kad projektu prisidedama prie Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkėje 2030 nustatyto (-ų) Darnaus vystymosi tikslo (-ų) įgyvendinimo aplinkosaugos, socialinėje, ekonomikos ir (ar) teritorijų vystymo srityje (pvz., projektu išvalomos, rekultivuojamos ar humanizuojamos (rehabilituojamos) teritorijos, investuojama į bendrai naudojamą infrastruktūrą, į infrastruktūrą, skirtą socialiai pažeidžiamoms grupėms įtraukti, į technologijas (įskaitant informacines technologijas), sumažinančias infrastruktūrai ir (ar) viešajai paslaugai teikti sunaudojamą energiją, gaunamą iš iškastinio kuro; įgyvendinant projektą prisidedama prie pastatų energinio efektyvumo padidinimo, tobulinamos viešosios paslaugos, skirtos pažeidžiamoms visuomenės grupėms, gerinamas viešųjų paslaugų pasiekiamumas atokių teritorijų gyventojams, mažinamos viešųjų paslaugų teikimo sąnaudos (kaina vartotojui ir (ar) biudžeto lėšų poreikis), taip didinant paslaugos prieinamumą mažas pajamas gaunantiems gyventojams; 4.2.3. neturi būti daroma reikšminga žala aplinkos tikslams, nustatytiems 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088, 17 straipsnyje. Konkretūs reikalavimai projektams dėl reikšmingos žalos nedarymo aplinkos tikslams ir projektų atitiktį šiems reikalavimams pagrindžiantys dokumentai nurodomi Gairių 2 priede. Pareiškėjas kartu su projekto įgyvendinimo planu RPPl administruojančiajai institucijai turi pateikti pareiškėjo (partnerio) įsipareigojimo dėl atitikties reikšmingos žalos nedarymo horizontaliajam principui vertinimo reikalavimų aprašo reikalavimams deklaraciją (-as), parengtą (-as) pagal Gairių 3 priedą.
5. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) laikymosi reikalavimai
Projektai neturi prieštarauti Chartijos nuostatoms pagal 2016 m. liepos 23 d. Europos Komisijos pranešimą – Rekomendacijų, kaip užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų skirstant Europos struktūrinių ir investicinių fondų (ESI fondų) paramą (2016/C 269/01) (III priedas). Konkretūs reikalavimai išdėstyti šių Gairių III skyriaus 4.1.1 ir 4.2.1 papunkčiuose.
6. Reikalavimai valstybės pagalbai
6.1. Pagal Gaires gali būti teikiama valstybės pagalba, kaip ji apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnyje. 6.2. Projektui skiriamas finansavimas nėra laikomas valstybės pagalbos ar de minimis pagalbos teikimu, jeigu projektui skiriant finansavimą nėra tiesiogiai ar netiesiogiai teikiamas nauda projekto vykdytojo, partnerio ir (ar) projekto vykdytoju ar partneriu nesančio galutinio naudos gavėjo (toliau – galutinis naudos gavėjas) ūkinei veiklai vykdyti, suteikiant jam ekonominę naudą palankesnėmis sąlygomis nei galima gauti rinkoje, ir projekto lėšomis nebus ir negali būti padaryta įtaka konkurencijai ir prekybai tarp Europos Sąjungos šalių. 6.3. Pagal Gaires projekto veikloms, atitinkančioms Gairių III skyriaus 1 lentelėje nurodytas veiklas, vykdyti gali būti teikiama de minimis pagalba pagal De minimis reglamentą: 6.3.1. projekto vykdytojui ir (ar) partneriui; 6.3.2. galutiniam naudos gavėjui, kai vykdomos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 2.2 papunktyje nurodytos tyrimų, informavimo ir komunikacijos veiklos (pvz., informacijos apie galutinių naudos gavėjų valdomus turizmo išteklius, teikiamas turizmo paslaugas viešinimas). 6.31. De minimis pagalba projekto vykdytojui ir partneriui neteikiama Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 2.2 papunktyje nurodytos tyrimų, informavimo ir komunikacijos veiklos atveju, kai projekto veiklos yra susijusios su naudos galutiniam naudos gavėjui teikimu, jeigu: 6.31.1. pareiškėjas (projekto vykdytojas) pagrindžia, kad nauda, kurią gaus jis ir (ar) partneris Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 2.2 papunktyje nurodytai tyrimų, informavimo ir komunikacijos veiklai vykdyti, bus perduota galutiniam naudos gavėjui ir pareiškėjas ar partneris kaip tarpininkas negaus jokios ekonominės naudos; 6.31.2. de minimis pagalba skaičiuojama ir priskiriama galutiniam naudos gavėjui, vadovaujantis pareiškėjo (projekto vykdytojo) ir (ar) partnerio (t. y. subjekto (-ų), kuris (-ie) skirs de minimis pagalbą galutiniams naudos gavėjams) patvirtintu de minimis pagalbos teikimo ir skaičiavimo (paskirstymo) galutiniams naudos gavėjams tvarkos aprašu (toliau – De minimis pagalbos tvarkos aprašas), parengtu vadovaujantis Gairių III skyriaus 6.191.2 papunktyje nustatytais reikalavimais. 6.32. De minimis pagalba teikiama visuose sektoriuose, išskyrus De minimis reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytus sektorius ir veiklas. 6.33. Jeigu pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar galutinis naudos gavėjas vykdo veiklą viename iš De minimis reglamento 1 straipsnio 1 dalies a, b, c arba d punkte nurodytų sektorių ir taip pat vykdo veiklą viename ar keliuose kituose sektoriuose, kuriems taikomas De minimis reglamentas, arba kitą veiklą, kuriai taikomas De minimis reglamentas, de minimis pagalba pagal De minimis reglamentą teikiama pastaruosiuose sektoriuose ar pastarajai veiklai su sąlyga, kad pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar, kai taikoma, galutinis naudos gavėjas tinkamomis priemonėmis (pvz., atskirdamas veiklos sritis ar apskaitą) užtikrins, kad veiklai tuose sektoriuose, kuriems De minimis reglamentas netaikomas, nebūtų naudojama de minimis pagalba, suteikta pagal De minimis reglamentą. 6.4. Vadovaujantis De minimis reglamento 3 straipsnio nuostatomis, bendra de minimis pagalbos, suteiktos vienai įmonei, kaip ji suprantama De minimis reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, suma neturi viršyti 300 000 (trijų šimtų tūkstančių) Eur per bet kurį trejų metų laikotarpį. Ši riba taikoma neatsižvelgiant į de minimis pagalbos formą arba siekiamus tikslus ir neatsižvelgiant į tai, ar valstybės narės suteikta pagalba yra visa arba iš dalies finansuojama Europos Sąjungos kilmės ištekliais. 6.5. De minimis pagalba, suteikta pagal De minimis reglamentą, gali būti sumuojama su: 1) de minimis pagalba, suteikta pagal 2023 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 2023/2832 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms; 2) de minimis pagalba, suteikta pagal 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1408/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai ir 2014 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 717/2014 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, neviršijant šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos atitinkamos viršutinės ribos. De minimis pagalba, kuri nėra teikiama arba priskiriama konkrečioms tinkamoms finansuoti išlaidoms, gali būti sumuojama su kita valstybės pagalba, suteikta pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą arba Komisijos priimtą sprendimą. Pagal De minimis reglamentą skiriama de minimis pagalba nesumuojama su valstybės pagalba, skiriama toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms, arba su valstybės pagalba, susijusia su ta pačia rizikos finansų priemone, jeigu dėl tokio pagalbos sumavimo būtų viršytas Bendrajame bendrosios išimties reglamente arba Komisijos priimtame sprendime nustatytas didžiausias atitinkamas pagalbos intensyvumas arba kiekvienu atveju atskirai nustatyta pagalbos suma. 6.51. De minimis pagalbos dydis diskontuojamas vadovaujantis De minimis reglamento 3 straipsnio 6 dalimi. 6.6. De minimis pagalba gali būti suteikta ne vėliau nei De minimis reglamento galiojimo laikotarpis. 6.7. Pagal Gaires projekto veikloms, atitinkančioms Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytas veiklas, vykdyti pareiškėjui (projekto vykdytojui) ir (ar) partneriui (-iams) teikiama valstybės pagalba. Valstybės pagalba teikiama pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento I skyriaus nuostatas ir pagal: 6.7.1. Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53 straipsnį, jei pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies z punktą vienam projektui teikiamos valstybės pagalbos dydis neviršija 165 000 000 (vieno šimto šešiasdešimt penkių milijonų) Eur sumos (kai finansuojama kultūros ir kultūros paveldo infrastruktūra). Pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53 straipsnį teikiama investicinė pagalba. Teikiamos valstybės pagalbos suma negali viršyti tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos veiklos pelno skirtumo (veiklos pelnas iš tinkamų finansuoti išlaidų atskaitomas ex ante, remiantis pagrįstomis prognozėmis). 6.7.2. Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnį, jeigu pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies bb punktą projektui teikiamos valstybės pagalbos dydis neviršija 33 000 000 (trisdešimt trijų milijonų) Eur sumos arba visa projekto vertė neviršija 110 000 000 (vieno šimto dešimt milijonų) Eur sumos (kai finansuojama sporto ir daugiafunkcė laisvalaikio infrastruktūra). Pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnį teikiama investicinė pagalba. Daugiafunkcė laisvalaikio infrastruktūra suprantama taip, kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 3 dalyje. Valstybės pagalbos suma negali viršyti tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos veiklos pelno skirtumo (veiklos pelnas iš tinkamų finansuoti išlaidų atskaitomas ex ante, remiantis pagrįstomis prognozėmis). Projekto vykdytojas turi užtikrinti, kad galimybė naudotis sporto arba daugiafunkce laisvalaikio infrastruktūra, kuriai suteikta valstybės pagalba, būtų suteikiama keliems naudotojams skaidriai ir be diskriminacijos; bet kokia koncesija arba kitas patikėjimas trečiajai šaliai statyti, atnaujinti ir (arba) eksploatuoti sporto arba daugiafunkcę laisvalaikio infrastruktūrą būtų suteikiamas atvirai, skaidriai ir be diskriminacijos, deramai atsižvelgus į taikomas viešojo pirkimo taisykles; kai finansuojama sporto infrastruktūra, būtų laikomasi Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 2 ir 5 dalyse nustatytų reikalavimų; 6.7.3. Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56 straipsnį, jei pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies cc punktą projektui teikiamos valstybės pagalbos dydis neviršija 11 000 000 (vienuolikos milijonų) Eur sumos arba visa investicijų į vieną infrastruktūros objektą vertė neviršija 22 000 000 (dvidešimt dviejų milijonų) Eur sumos (vietos infrastruktūrų atveju). Valstybės pagalba nėra teikiama specialiajai infrastruktūrai, t. y. infrastruktūrai, kuri sukurta ex ante nustatytai (-oms) įmonei (-ėms) ir pritaikyta jos (jų) poreikiams. Teikiamos valstybės pagalbos suma negali viršyti tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos veiklos pelno skirtumo (veiklos pelnas iš tinkamų finansuoti išlaidų atskaitomas ex ante, remiantis pagrįstomis prognozėmis). Projekto vykdytojas turi užtikrinti, kad sukurta ar modernizuota infrastruktūra suinteresuotieji naudotojai galėtų naudotis atvirai, skaidriai ir be diskriminacijos, o kaina už infrastruktūros eksploatavimą arba pardavimą atitiktų rinkos kainą; 6.7.4. Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56c straipsnį (kai investuojama į vidaus vandenų uostus), jei pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies ff punktą projektui teikiamos valstybės pagalbos dydis neviršija Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies ff punkte nurodytos sumos (t. y. 44 000 000 (keturiasdešimt keturių milijonų) Eur arba, kai projektas yra vidaus vandenų uoste, kuris įtrauktas į pagrindinio tinklo koridoriaus darbo planą, nurodytą 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES, 47 straipsnyje, – 55 000 000 (penkiasdešimt penkių milijonų) Eur) (kai investuojama į vidaus vandenų uostus); dugno gilinimo atveju projektas apibrėžiamas kaip visi dugno gilinimo darbai, atlikti per vienus kalendorinius metus. Valstybės pagalba pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56c straipsnį nėra teikiama degalų papildymo infrastruktūrai, kuria laivams tiekiamas iškastinis kuras, pvz., dyzelinas, gamtinės dujos (suslėgtos gamtinės dujos) ir suskystintos gamtinės dujos bei suskystintos naftos dujos, statyti, įrengti ar atnaujinti. Teikiamos valstybės pagalbos suma negali viršyti tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos arba dugno gilinimo veiklos pelno skirtumo (veiklos pelnas iš tinkamų finansuoti išlaidų atskaitomas ex ante, remiantis pagrįstomis prognozėmis). Pagal šį Gairių papunktį projektui teikiamos valstybės pagalbos intensyvumas negali viršyti 85 % tinkamų finansuoti išlaidų sumos, kuri ir yra ne didesnė nei Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies ff punkte nustatyta suma. Projekto vykdytojas turi: 6.7.4.4. kai pagalba skiriama degalų papildymo infrastruktūros amoniakui ar metanoliui tiekti statybai, diegimui ar atnaujinimui, pagalbos gavėjas pateikia RPPl administruojančiajai institucijai įsipareigojimą, kad ne vėliau kaip iki 2035 m. gruodžio 31 d. degalų papildymo infrastruktūra, kuriai skiriama pagalba, tieks tik amoniaką arba metanolį, kurių energijos kiekis gaunamas iš atsinaujinančiųjų išteklių, išskyrus biomasę, ir kurie pagaminti pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir šios direktyvos įgyvendinimo arba deleguotuosiuose aktuose nustatytą metodiką, taikomą nebiologinės kilmės skystiesiems ir dujiniams degalams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. 6.8. Specialūs reikalavimai dėl tinkamų finansuoti išlaidų, kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53, 55, 56 ar 56c straipsnį, nurodyti šio Gairių skyriaus 7.4 papunktyje. 6.9. Gairių 6.7 papunktyje nurodyta valstybės pagalba gali būti suteikta ne vėliau nei Bendrosios išimties reglamento galiojimo laikotarpis. 6.10. Valstybės pagalba pagal Gaires nėra teikiama, jeigu pareiškėjas ir (arba) partneris bei ūkio subjektas (-ai), kuriam (-iems) priklauso pareiškėjas ir (arba) partneris, yra sunkumų patiriančia įmone, kaip ši sąvoka suprantama pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnio 18 punktą. Ūkio subjektu laikomas pareiškėjas arba partneris ir visos jo (jų) pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento I priedo 3 straipsnį susijusios įmonės. Nauja valstybės pagalba subjektui negali būti teikiama tol, kol nebus sugrąžinta jo neteisėtai gauta valstybės pagalba. 6.11. Valstybės pagalba, kurios tinkamas finansuoti išlaidas galima nustatyti ir kuriai pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą taikoma išimtis, gali būti sumuojama su: 6.11.1. bet kokia kita valstybės pagalba, jei tos priemonės susijusios su skirtingomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, kurias galima nustatyti; 6.11.2. bet kokia kita valstybės pagalba, susijusia su tomis pačiomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, kurios iš dalies arba visiškai sutampa, tik jeigu taip susumavus neviršijamas didžiausias pagalbos intensyvumas ar pagalbos suma, taikoma tai pagalbai pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą. 6.12. Valstybės pagalba, kuriai pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą taikoma išimtis, nesumuojama su jokia de minimis pagalba, susijusia su tomis pačiomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, o de minimis pagalba nesumuojama su valstybės pagalba, skiriama toms pačioms tinkamoms finansuoti sąnaudoms, jeigu dėl tokio pagalbos sumavimo būtų viršytas Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas didžiausias atitinkamas pagalbos intensyvumas arba kiekvienu atveju atskirai nustatyta pagalbos suma. 6.121. Valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą nėra teikiama šio reglamento 1 straipsnio 2–5 dalyse nurodytuose sektoriuose, srityse ir nurodytais atvejais. 6.13. Siekiant užtikrinti Bendrojo bendrosios išimties reglamentu nustatytų reikalavimų dėl valstybės pagalbos dydžio laikymąsi, diskontuotas investicijos veiklos pelnas iš tinkamų finansuoti išlaidų bus atskaitomas ex ante, remiantis pagrįstomis prognozėmis. Palūkanų normą, naudojamą diskontuojant, sudaro prie Europos Komisijos patvirtintos bazinės palūkanų normos, skelbiamos internete adresu http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html, pridėjus 100 bazinių punktų. 6.14. Pagal Gaires teikiamai valstybės pagalbai taikomi Bendrojo bendrosios išimties reglamento 5 ir 6 straipsniuose nustatyti skaidrumo ir skatinamojo poveikio reikalavimai (išskyrus Bendrojo bendrosios išimties reglamento 6 straipsnio 5 dalies h punkte nustatytą išimtį) ir atitinkamai Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53, 55, 56 ir 56c straipsnių nuostatos. Jei valstybės pagalba teikiama pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, vadovaujantis Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnio 23 dalimi ir 6 straipsnio 2 dalimi, pareiškėjas (partneris) iki projekto įgyvendinimo plano pateikimo RPPl administruojančiai institucijai dienos neturi būti prisiėmęs įsipareigojimų, dėl kurių investicija tampa neatšaukiama, t. y. neturi būti pasirašytos prekių tiekimo ar rangos darbų (taip pat rangos darbų su projektavimu) sutartys. 6.15. Jei prašomo finansavimo projektui skyrimas reikštų valstybės pagalbos teikimą pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53, 55, 56 ir (ar) 56c straipsnį ir įgyvendinant projektą numatoma gauti veiklos pelno, projekto vykdytojas (pareiškėjas) turi RPPl administruojančiajai institucijai kartu su projekto įgyvendinimo planu pateikti informaciją apie iš projekto planuojamą gauti veiklos pelną, užpildant Informacijos apie iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų bendrai finansuojamų projektų planuojamą gauti veiklos pelną formą, kuri paskelbta interneto svetainėje https://www.esinvesticijos.lt/lt/dokumentai//informacija-apie-is-europos-sajungos-strukturiniu-fondu-lesu-bendrai-finansuojamu-projektu-planuojama-gauti-veiklos-pelna. 6.16. Projektų valstybės pagalbos atitikties Bendrojo bendrosios išimties reglamento ir De minimis reglamento nuostatoms, taip pat Gairių III skyriaus 6.2 papunktyje nurodytoms sąlygoms, kurioms esant projektui skiriamas finansavimas nėra laikomas valstybės pagalbos ar de minimis pagalbos teikimu pareiškėjui (projekto vykdytojui) ar partneriui (-iams), vertinimą atlieka ir sprendimą suteikti valstybės pagalbą ar de minimis pagalbą priima RPPl administruojančioji institucija. RPPl administruojančioji institucija, nustačiusi, kad projektas atitinka PAFT 2 priedo 7.1 papunktyje nustatytą bendrąjį reikalavimą, pildo Gairių 5 priedą, o nustačiusi, kad projektas atitinka PAFT 2 priedo 7.2 papunktyje nustatytą bendrąjį reikalavimą, pildo Gairių 4 priedą. 6.17. RPPl administruojančioji institucija vertinimo metu patikrina pareiškėjo (partnerio) teisę gauti bendrą vienai įmonei suteikiamą de minimis pagalbą. RPPl administruojančioji institucija turi patikrinti visas su pareiškėju (partneriu) susijusias įmones, nurodytas pareiškėjo (partnerio) pateiktoje Vienos įmonės deklaracijoje, pagal formą, paskelbtą interneto svetainėje http://esinvesticijos.lt/lt/dokumentai/vienos-imones-deklaracijos-pagal-komisijos-reglamenta-es-nr-1407-2013, taip pat Suteiktos valstybės pagalbos registre patikrinti, ar teikiama pagalba neviršys leidžiamo de minimis pagalbos dydžio, kaip nustatyta De minimis reglamento 3 straipsnyje. 6.18. RPPl administruojančioji institucija, vadovaudamasi Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registro nuostatų, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2005 m. sausio 19 d. nutarimu Nr. 35 „Dėl Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registro nuostatų patvirtinimo“, 17 punkto reikalavimais, pateikia duomenis Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registrui apie suteiktą valstybės pagalbą ir de minimis pagalbą. 6.19. RPPl administruojančioji institucija, priėmusi sprendimą suteikti valstybės pagalbą, kuri viršija Bendrojo bendrosios išimties reglamento 9 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytas ribas, apie tai informuoja Vidaus reikalų ministeriją ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo tokio sprendimo priėmimo dienos. Vidaus reikalų ministerija per 6 mėnesius nuo tokio RPPl administruojančiosios institucijos sprendimo priėmimo dienos pateikia duomenis apie suteiktą valstybės pagalbą į Europos Komisijos Valstybės pagalbos skaidrumo svetainę https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/internal/confirmRegistration. 6.191. Jeigu vykdant Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelės 2.2 papunktyje nurodytas tyrimų, informavimo ir komunikacijos veiklas, naudą gaus ūkinę veiklą vykdantys ir pareiškėju (projekto vykdytoju) ar partneriu (-iais) nesantys galutiniai naudos gavėjai: 6.191.1. pareiškėjas (projekto vykdytojas), teikdamas projekto įgyvendinimo planą RPPl administruojančiajai institucijai, pateikia RPPl administruojančiajai institucijai įsipareigojimą užtikrinti, kad: 6.191.1.1. prieš suteikdamas (-i) naudą galutiniam naudos gavėjui, pareiškėjas (projekto vykdytojas) ir (ar) partneris (-iai) įvertins, ar tokios naudos teikimas nereiškia de minimis pagalbos teikimo galutiniam naudos gavėjui, kaip nurodyta Gairių 6.2 papunktyje; 6.191.1.2. pareiškėjas (projekto vykdytojas) ir partneris (-iai) de minimis pagalbą galutiniams naudos gavėjams teiks laikydamasis (-iesi) De minimis reglamento ir Gairių III skyriaus 6.191.3 papunktyje nustatytų reikalavimų; 6.191.1.3. pareiškėjas (projekto vykdytojas) ir (ar) partneris (-iai) de minimis pagalbą teiks pagal pareiškėjo (projekto vykdytojo) ir (ar) partnerio (-ių) (t. y. subjekto (-ų), kuris (-ie) suteiks naudą galutiniams naudos gavėjams) patvirtintą De minimis pagalbos tvarkos aprašą, kuris atitiks Gairių III skyriaus 6.191.2 papunktyje nustatytus reikalavimus; 6.191.2. pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris de minimis pagalbą galutiniam naudos gavėjui gali teikti tik po to, kai jis patvirtina Gairių III skyriaus 6.191.1.3 papunktyje nurodytą De minimis pagalbos tvarkos aprašą. De minimis pagalbos tvarkos apraše turi būti nurodyta informacija apie sektorius, kuriuose teikiama de minimis pagalba, nustatyta de minimis pagalbos skaičiavimo, tikrinimo ir priskyrimo galutiniams naudos gavėjams, taip pat galutinių naudos gavėjų informavimo apie suteiktą de minimis pagalbą ir suteiktos de minimis pagalbos registravimo Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registre tvarka. De minimis pagalbos tvarkos aprašo nuostatomis turi būti užtikrinta, kad bus įvykdyti Gairių III skyriaus 6.32–6.6 ir 6.191.3 papunkčiuose nustatyti reikalavimai, taip pat De minimis pagalbos tvarkos apraše turi būti nustatyta (-os) De minimis pagalbos dydžio galutiniams naudos gavėjams apskaičiavimo formulė (-ės), taip užtikrinant De minimis reglamento 4 straipsnio 1 ir 8 dalyse nustatytų reikalavimų dėl de minimis pagalbos skaidrumo įvykdymą; 6.191.3. pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris, teikdamas de minimis pagalbą galutiniam naudos gavėjui, turi laikytis Gairių III skyriaus 6.32–6.6 papunkčiuose, De minimis reglamento 4 straipsnio 1 ir 8 dalyse ir De minimis pagalbos tvarkos apraše nustatytų ir šių reikalavimų: 6.191.3.1. prieš suteikdamas galutiniam naudos gavėjui de minimis pagalbą, pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris turi patikrinti, ar: 6.191.3.1.1. de minimis pagalba galutiniam naudos gavėjui nėra teikiama Gairių III skyriaus 6.32 papunktyje nurodytuose sektoriuose, kuriuose, pagal De minimis reglamentą, negali būti teikiama de minimis pagalba; 6.191.3.1.2. bendra de minimis pagalbos, suteiktos vienai įmonei, suma atitiks Gairių III skyriaus 6.4 papunktyje nustatytus reikalavimus. Pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris turi patikrinti visas su galutiniu naudos gavėju susijusias įmones, nurodytas galutinio naudos gavėjo projekto vykdytojui (partneriui) pateikiamoje Vienos įmonės deklaracijoje, kurios forma skelbiama interneto svetainėje https://2014.esinvesticijos.lt/lt/dokumentai/vienos-imones-deklaracijos-pagal-komisijos-reglamenta-es-nr-1407-2013, taip pat Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registre patikrinti, ar galutiniam naudos gavėjui teikiama pagalba neviršys leidžiamo de minimis pagalbos dydžio, kaip nustatyta De minimis reglamento 3 straipsnyje; 6.191.3.2. pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris dėl kiekvieno galutinio naudos gavėjo pildo Gairių 5 priede pateikiamą projektų atitikties de minimis pagalbos taisyklėms patikros lapą. Jeigu užpildžius patikros lapą paaiškėja, kad pagalbos teikimas galutiniam naudos gavėjui neatitiktų De minimis reglamento, de minimis pagalba galutiniam naudos gavėjui negali būti teikiama; 6.191.3.3. pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris su kiekvienu galutiniu naudos gavėju sudaro rašytinį susitarimą, kuriuo susitariama dėl galutiniam naudos gavėjui teikiamos pagalbos apimties, pobūdžio ir de minimis pagalbos dydžio ir, kai reikia, kitų galutinio naudos gavėjo dalyvavimo įgyvendinant projekto veiklas sąlygų; 6.191.3.4. pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris informuoja galutinį naudos gavėją, kad jam suteikiama de minimis pagalba, ir ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo de minimis pagalbos suteikimo dienos (t. y. Gairių III skyriaus 6.191.3.3 papunktyje nurodyto susitarimo dienos) pateikia duomenis apie galutiniam naudos gavėjui suteiktą de minimis pagalbą Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registrui. 6.192. Ar pareiškėjas (projekto vykdytojas) ar partneris (-iai) laikėsi Gairių III skyriaus 6.191.3 papunktyje nustatytų reikalavimų, vertina RPPl administruojančioji institucija, projekto vykdytojui pateikus veiklos ataskaitą, kurioje deklaruojamos projekto išlaidos, patirtos suteikiant de minimis pagalbą galutiniam naudos gavėjui. 6.20. Su valstybės pagalbos ir de minimis pagalbos teikimu susiję dokumentai saugomi 10 metų nuo paskutinės pagalbos pagal Gaires suteikimo dienos. 6.21. Paaiškėjus, kad pagal Gaires suteikta valstybės pagalba ar de minimis pagalba yra neteisėta ir (ar) nesuderinama su Europos Sąjungos vidaus rinka, vadovaujantis Lietuvos Respublikos konkurencijos įstatymo 551 straipsnio nuostatomis, pagalbos gavėjas privalo jam suteiktą pagalbą sugrąžinti savanoriškai arba ji išieškoma ne ginčo tvarka.
IŠLAIDŲ TINKAMUMO FINANSUOTI REIKALAVIMAI
7. Išlaidų tinkamumo finansuoti reikalavimai
7.1. Projekto išlaidos turi atitikti PAFT VII skyriaus pirmajame skirsnyje „Bendrieji projektų išlaidų tinkamumo finansuoti reikalavimai“ ir antrajame skirsnyje „Specialieji projektų išlaidų tinkamumo finansuoti reikalavimai“ nustatytus reikalavimus, taikomus iš Investicijų programos Europos regioninės plėtros fondo lėšų finansuojamiems projektams. Kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, tinkamos finansuoti projekto išlaidos taip pat turi atitikti šio Gairių skyriaus 7.4 papunktyje nurodytus Bendrojo bendrosios išimties reglamento reikalavimus. 7.2. Tiesioginės projekto išlaidos turi atitikti bent vieną iš Europos regioninės plėtros fondo finansavimo sričių, nustatytų Reglamento (ES) 2021/1058 5 straipsnio 1 dalyje. 7.3. Įgyvendinant projektus, netinkamomis finansuoti išlaidomis pripažįstamos išlaidos, kurios nurodytos Reglamento (ES) 2021/1058 7 straipsnio 1 dalyje ir PAFT 302 punkte, taip pat PAFT VII skyriaus trečiajame skirsnyje „Netinkamos finansuoti išlaidos“ nurodytos išlaidos. Kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą vidaus vandenų uostui, netinkamomis finansuoti išlaidomis yra išlaidos, kurios susijusios su veikla, nesusijusia su transportu (įskaitant uoste veikiančius pramoninius gamybos įrenginius, biurus ar parduotuves, taip pat antžeminę uosto infrastruktūrą. 7.4. Kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, tinkamos finansuoti projekto išlaidos turi atitikti Bendrojo bendrosios išimties reglamento 7 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą kultūros ir kultūros paveldo infrastruktūrai, projekto tinkamos finansuoti išlaidos turi atitikti šio reglamento 53 straipsnio 4 dalyje nurodytas išlaidas. Kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą sporto arba daugiafunkcei laisvalaikio infrastruktūrai, projekto tinkamos finansuoti išlaidos turi atitikti šio reglamento 55 straipsnio 8 dalyje nurodytas išlaidas. Kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą vietos infrastruktūrai, projekto tinkamos finansuoti išlaidos turi atitikti šio reglamento 56 straipsnio 5 dalyje nurodytas išlaidas. Kai teikiama valstybės pagalba pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą vidaus vandenų uostui, projekto tinkamos finansuoti išlaidos turi atitikti šio reglamento 56c straipsnio 2 ir 2a dalyse nurodytas išlaidas. 7.5. Projekto PVM yra tinkamas finansuoti, išskyrus PAFT 313 punkte nurodytus atvejus. Projekto mišrus PVM finansuojamas pagal PAFT 314 punkto nuostatas. 7.6. Finansuojant projektus, kryžminis finansavimas netaikomas. 7.7. Projektui taikomi supaprastintai apmokamų išlaidų dydžiai, kurie nurodyti Gairių III skyriaus 8 punkto lentelėje. Šios lentelės 3–13 punktuose nurodytų supaprastintai apmokamų išlaidų dydžių skaitinės reikšmės nurodytos 2021–2027 m. ES fondų lėšomis supaprastintai apmokamų išlaidų dydžių registre, kuris skelbiamas interneto svetainėje www.esf.lt/veiklos-sritys/metodines-pagalbos-centras/fiksuotuju-dydziu-registras/1104.
8. Projekto veiklų įgyvendinimui taikomi supaprastintai apmokamų išlaidų dydžiai
Eil. Nr.. Finansuojamos veiklos, kurioms taikomi supaprastintai apmokamų išlaidų dydžiai Supaprastintai apmokamų išlaidų dydžio kodas Supaprastintai apmokamų išlaidų dydžio pavadinimas Papildoma informacija 1. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-01 7 proc. netiesioginių išlaidų fiksuotoji norma Netiesioginės projekto išlaidos skaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti tiesioginių projekto išlaidų. 2. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FS-01-02 Įgyvendintų privalomų matomumo ir informavimo priemonių apie ES fondų investicijų veiklas fiksuotoji suma, pirmojo rinkinio fiksuotoji suma su PVM Fiksuotąją sumą sudaro visų pirmojo privalomų matomumo ir informavimo priemonių rinkinio išlaidos: a) projekto vykdytojo oficialioje interneto svetainėje, jei tokia yra, ir socialinės žiniasklaidos svetainėse paskelbta informacija; b) pakabintas bent vienas ne mažesnio nei A3 formato spausdintas skelbimas (plakatas) arba elektroniniame ekrane paskelbtas lygiavertis pranešimas; c) visuomenei arba dalyviams skirtuose dokumentuose ir komunikacijos medžiagoje pateiktas pareiškimas, kuriame akcentuojama gaunama Europos Sąjungos parama. 3. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FS-01-01 Įgyvendintų privalomų matomumo ir informavimo priemonių apie ES fondų investicijų veiklas fiksuotoji suma, pirmojo rinkinio fiksuotoji suma be PVM Fiksuotąją sumą sudaro visų pirmojo privalomų matomumo ir informavimo priemonių rinkinio išlaidos: a) projekto vykdytojo oficialioje interneto svetainėje, jei tokia yra, ir socialinės žiniasklaidos svetainėse paskelbta informacija; b) pakabintas bent vienas ne mažesnio nei A3 formato spausdintas skelbimas (plakatas) arba elektroniniame ekrane paskelbtas lygiavertis pranešimas; c) visuomenei arba dalyviams skirtuose dokumentuose ir komunikacijos medžiagoje pateiktas pareiškimas, kuriame akcentuojama gaunama Europos Sąjungos parama. 4. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FS-01-04 Įgyvendintų privalomų matomumo ir informavimo priemonių apie ES fondų investicijų veiklas fiksuotoji suma, antrojo rinkinio FS su PVM Fiksuotąją sumą sudaro visų antrojo privalomų matomumo ir informavimo priemonių rinkinio išlaidos, kai: a) projekto įgyvendinimo pradžioje projekto vykdytojo oficialioje interneto svetainėje, jei tokia yra, ir socialinės žiniasklaidos svetainėse paskelbta informacija – trumpas veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymas, proporcingas paramos dydžiui, bei informavimas apie iš Europos Sąjungos gaunamą finansinę paramą; b) visuomenei arba dalyviams skirtuose dokumentuose ir komunikacijos medžiagoje, susijusioje su veiksmo įgyvendinimu, pateiktas gerai matomas pareiškimas, kuriame akcentuojama gaunama Europos Sąjungos parama; c) kai tik pradedami fiziškai vykdyti veiksmai, susiję su fizinėmis investicijomis, arba sumontuojama nupirkta įranga, visuomenei gerai matomoje vietoje iškabinamos ilgalaikės lentelės ar informacinės lentos su Europos Sąjungos emblema. 5. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FS-01-03 Įgyvendintų privalomų matomumo ir informavimo priemonių apie ES fondų investicijų veiklas fiksuotoji suma, antrojo rinkinio FS be PVM Fiksuotąją sumą sudaro visų antrojo privalomų matomumo ir informavimo priemonių rinkinio išlaidos, kai: a) projekto įgyvendinimo pradžioje projekto vykdytojo oficialioje interneto svetainėje, jei tokia yra, ir socialinės žiniasklaidos svetainėse paskelbta informacija – trumpas veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymas, proporcingas paramos dydžiui, bei informavimas apie iš ES gaunamą finansinę paramą; b) visuomenei arba dalyviams skirtuose dokumentuose ir komunikacijos medžiagoje, susijusioje su veiksmo įgyvendinimu, pateiktas gerai matomas pareiškimas, kuriame akcentuojama gaunama Europos Sąjungos parama; c) kai tik pradedami fiziškai vykdyti veiksmai, susiję su fizinėmis investicijomis, arba sumontuojama nupirkta įranga, visuomenei gerai matomoje vietoje iškabinamos ilgalaikės lentelės ar informacinės lentos su Europos Sąjungos emblema. 6. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-05-01 Fiksuotoji norma, taikoma, kai priklauso 20 d. d. (jeigu dirbama 5 d. d. per savaitę) arba 24 d. d. (jeigu dirbama 6 d. d. per savaitę) kasmetinės atostogos. Projektą vykdančio personalo darbo užmokesčio išlaidos už kasmetines atostogas, kurios apskaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti faktiškai patirtų vykdančiojo personalo darbo užmokesčio išlaidų. 7. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-05-02 Fiksuotoji norma, taikoma, kai priklauso nuo 21 iki 25 d. d. (jeigu dirbama 5 d. d. per savaitę) arba nuo 25 iki 30 d. d. (jeigu dirbama 6 d. d. per savaitę) kasmetinės atostogos Projektą vykdančio personalo darbo užmokesčio išlaidos už kasmetines atostogas, kurios apskaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti faktiškai patirtų vykdančiojo personalo darbo užmokesčio išlaidų. 8. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-05-03 Fiksuotoji norma, taikoma, kai priklauso nuo 26 iki 30 d. d. (jeigu dirbama 5 d. d. per savaitę) arba nuo 31 iki 36 d. d. (jeigu dirbama 6 d. d. per savaitę) kasmetinės atostogos Projektą vykdančio personalo darbo užmokesčio išlaidos už kasmetines atostogas, kurios apskaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti faktiškai patirtų vykdančiojo personalo darbo užmokesčio išlaidų. 9. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-05-04 Fiksuotoji norma, taikoma, kai priklauso nuo 31 iki 36 d. d. (jeigu dirbama 5 d. d. per savaitę) arba nuo 37 iki 42 d. d. (jeigu dirbama 6 d. d. per savaitę) kasmetinės atostogos Projektą vykdančio personalo darbo užmokesčio išlaidos už kasmetines atostogas, kurios apskaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti faktiškai patirtų vykdančiojo personalo darbo užmokesčio išlaidų. 10. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-05-05 Fiksuotoji norma, taikoma, kai priklauso nuo 37 iki 39 d. d. (jeigu dirbama 5 d. d. per savaitę) arba nuo 43 iki 47 d. d. (jeigu dirbama 6 d. d. per savaitę) kasmetinės atostogos Projektą vykdančio personalo darbo užmokesčio išlaidos už kasmetines atostogas, kurios apskaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti faktiškai patirtų vykdančiojo personalo darbo užmokesčio išlaidų. 11. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-05-06 Fiksuotoji norma, taikoma, kai priklauso 40 d. d. (jeigu dirbama 5 d. d. per savaitę) arba 48 d. d. (jeigu dirbama 6 d. d. per savaitę) kasmetinės atostogos Projektą vykdančio personalo darbo užmokesčio išlaidos už kasmetines atostogas, kurios apskaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti faktiškai patirtų vykdančiojo personalo darbo užmokesčio išlaidų. 12. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FN-05-07 Fiksuotoji norma, taikoma, kai priklauso nuo 41 d. d. (jeigu dirbama 5 d. d. per savaitę) arba nuo 49 d. d. (jeigu dirbama 6 d. d. per savaitę) kasmetinės atostogos Projektą vykdančio personalo darbo užmokesčio išlaidos už kasmetines atostogas, kurios apskaičiuojamos nuo tinkamų finansuoti faktiškai patirtų vykdančiojo personalo darbo užmokesčio išlaidų. 13. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FĮ-53-04 Fiksuotasis vieneto įkainis visiems kitiems projektams, nesusijusiems su informacinių ir ryšių technologijų infrastruktūros ir (ar) informacinių sistemų ir (ar) registrų kūrimu ir (ar) modernizavimu ir (ar) plėtra (toliau – IVS), su PVM Fiksuotasis vieneto įkainis taikomas investicijų projekto parengimo, kuris apima išsamią probleminės padėties ir paslaugos, dėl kurios reikalinga įgyvendinti investicinį projektą, analizę; paslaugos pokyčių ir tendencijų analizę, paslaugos poreikio pagrindimą, reikalavimų konkretiems pokyčiams, kurių siekiama įgyvendinant projektą, apibrėžimą, projekto įgyvendinamumo ir alternatyvų analizę; projekto išlaidų ir naudos analizę; projekto jautrumo ir rizikos analizę; optimalios alternatyvos įgyvendinimo plano sudarymą (nustatoma veiksmų seka, jų ryšiai, svarba, vieta bendroje projekto eigoje), išlaidoms padengti. 14. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FĮ-53-03 Fiksuotasis vieneto įkainis visiems kitiems projektams, kurie nesusijusiems su IVS, be PVM Fiksuotasis vieneto įkainis taikomas investicijų projekto parengimo, kuris apima išsamią probleminės padėties ir paslaugos, dėl kurios reikalinga įgyvendinti investicinį projektą, analizę; paslaugos pokyčių ir tendencijų analizę, paslaugos poreikio pagrindimą, reikalavimų konkretiems pokyčiams, kurių siekiama įgyvendinant projektą, apibrėžimą, projekto įgyvendinamumo ir alternatyvų analizę; projekto išlaidų ir naudos analizę; projekto jautrumo ir rizikos analizę; optimalios alternatyvos įgyvendinimo plano sudarymą (nustatoma veiksmų seka, jų ryšiai, svarba, vieta bendroje projekto eigoje), išlaidoms padengti. 15. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FĮ-53-02 Fiksuotasis vieneto įkainis projektams, skirtiems IVS, su PVM Fiksuotasis vieneto įkainis taikomas investicijų projekto parengimo, kuris apima išsamią probleminės padėties ir paslaugos, dėl kurios reikalinga įgyvendinti investicinį projektą, analizę; paslaugos pokyčių ir tendencijų analizę, paslaugos poreikio pagrindimą, reikalavimų konkretiems pokyčiams, kurių siekiama įgyvendinant projektą, apibrėžimą, projekto įgyvendinamumo ir alternatyvų analizę; projekto išlaidų ir naudos analizę; projekto jautrumo ir rizikos analizę; optimalios alternatyvos įgyvendinimo plano sudarymą (nustatoma veiksmų seka, jų ryšiai, svarba, vieta bendroje projekto eigoje), išlaidoms padengti. 16. Visos Gairių III skyriaus 3 punkto 1 lentelėje nurodytos veiklos FĮ-53-01 Fiksuotasis vieneto įkainis projektams, skirtiems IVS, be PVM Fiksuotasis vieneto įkainis taikomas investicijų projekto parengimo, kuris apima išsamią probleminės padėties ir paslaugos, dėl kurios reikalinga įgyvendinti investicinį projektą, analizę; paslaugos pokyčių ir tendencijų analizę, paslaugos poreikio pagrindimą, reikalavimų konkretiems pokyčiams, kurių siekiama įgyvendinant projektą, apibrėžimą, projekto įgyvendinamumo ir alternatyvų analizę; projekto išlaidų ir naudos analizę; projekto jautrumo ir rizikos analizę; optimalios alternatyvos įgyvendinimo plano sudarymą (nustatoma veiksmų seka, jų ryšiai, svarba, vieta bendroje projekto eigoje), išlaidoms padengti.

Skyriaus pakeitimai:

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1V-414, 2024-07-02, paskelbta TAR 2024-07-02, i. k. 2024-12349

Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE)

„Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų

pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo

efektyvumą“ finansavimo gairių

1 priedas

I. Stebėsenos rodiklio „Rekultivuota žemė, naudojama žaliesiems plotams, socialiniams būstams, ekonominei arba kitai paskirčiai“ aprašymo kortelė

Elementai	Kodai, pavadinimai ir aprašymas
1.	Stebėsenos rodiklio pavadinimas	Rekultivuota žemė, naudojama žaliesiems plotams, socialiniams būstams, ekonominei arba kitai paskirčiai
2.	Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai	Hektarai
3.	Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis	Didėjimas
4.	Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas	Skaitinė reikšmė
5.	Stebėsenos rodiklio tipas	Rezultato rodiklis
6.	Stebėsenos rodiklio kodas	R-01-004-07-02-01-02
7.	Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas	RCR52
8.	Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys	Įgyvendinus projektą rekultivuotos ir (arba) rehabilituotos teritorijos plotas, kuris pagal patvirtintą planavimo dokumentą yra arba bus naudojamas želdynams ir želdiniams sodinti, socialiniams būstams ir (ar) kitai socialinei, visuomeninei, ūkinei, ekonominei, kultūrinei, sporto ar bendruomeninei veiklai. Rekultivuota teritorija suprantama kaip įgyvendinto tvarkymo plano arba pažeistų žemių tvarkymo (rekultivavimo) projekto plotas, kuriame yra rekultivuota žemė, kuri įgyvendinant projektą buvo išvalyta arba atkurta siekiant pakartotinai naudoti teritoriją (pvz.: žaliesiems plotams, socialiniam būstui, ekonominei, kultūrinei, sporto ar bendruomeninei veiklai). Rekultivuota žemė suprantama kaip tvarkymo plane arba pažeistų žemių tvarkymo projekte nustatyta užteršta arba pažeista žemė, kuri buvo išvalyta arba atkurta siekiant pakartotinai naudoti teritoriją (pvz.: žaliesiems plotams, socialiniam būstui, ekonominei, kultūrinei, sporto ar bendruomeninei veiklai). Užteršta žemė suprantama taip, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/35 2 straipsnio 1 dalies c punkte. Pažeista žemė suprantama kaip apibrėžta Pažeistų žemių, iškasus naudingąsias iškasenas, rekultivavimo metodikoje, patvirtintoje Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1996 m. lapkričio 15 d. įsakymu Nr. 166 „Dėl Pažeistų žemių, iškasus naudingąsias iškasenas, rekultivavimo metodikos patvirtinimo“. Rehabilitacija suprantama kaip apibrėžta Teritorijų planavimo normose, patvirtintose Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2014 m. sausio 2 d. įsakymu Nr. D1-7 „Dėl teritorijų planavimo normų patvirtinimo“. Rehabilituotos teritorijos plotu laikomas žemės sklypų ir (ar) laisvos ir (ar) nesuformuotos valstybinės žemės, kur atlikta (teritorijos) rehabilitacija vykdant projekto veiklas, plotas. Planavimo dokumentas suprantamas kaip teritorijų planavimo dokumentas arba teritorinė strategija, nurodyta Reglamento 2021/1060 29 straipsnyje.
9.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas	Automatiškai apskaičiuojamas
10.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas	Skaičiuojamas sumuojant rekultivuotos teritorijos plotą (hektarais) ir rehabilituotos teritorijos plotą, kurio naudojimas žaliesiems plotams, socialiniams būstams, ekonominei, kultūrinei, sporto ar bendruomeninei veiklai yra numatytas planavimo dokumente (-uose). Kai planavimo dokumente nustatytas rekultivuotos ir rehabilituotos teritorijos plotas sutampa, rodiklis skaičiuojamas vieną kartą.
11.	Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai	Pirminiai duomenų šaltiniai: planavimo dokumentai; valstybinės žemės, kurioje nesuformuoti žemės sklypai, atveju: projekto vykdytojo arba partnerio pažyma, kurioje nurodomas rehabilituotos teritorijos plotas ir tai pagrindžiantys dokumentai (pvz.: Nekilnojamojo turto registro išrašai, valstybinės žemės patikėtinių sutikimų valstybinėje žemėje, kurioje nesuformuoti žemės sklypai, statyti naujus ar rekonstruoti esamus statinius ir (ar) įrengti įrenginius kopijos (kai tokie sutikimai turi būti išduodami vadovaujantis įstatymais ir (ar) statybos techniniu reglamentu STR 1.05.01:2017 „Statybą leidžiantys dokumentai. Statybos užbaigimas. Nebaigto statinio registravimas ir perleidimas. Statybos sustabdymas. Savavališkos statybos padarinių šalinimas. Statybos pagal neteisėtai išduotą statybą leidžiantį dokumentą padarinių šalinimas“, patvirtintu Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2016 m. gruodžio 12 d. įsakymu Nr. D1-878, ir kai sutikimuose yra nurodomi valstybinės žemės plotai, kuriuose duodamas sutikimas įgyvendinti statinio projekte numatytus sprendinius) (toliau – valstybinės žemės patikėtinių sutikimų kopijos), techninio projekto bendrieji statinio rodikliai, geodezinė nuotrauka ir pan. Antriniai duomenų šaltiniai: veiklos ataskaitos, ataskaitos po projekto finansavimo pabaigos.
12.	Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas	Planavimo dokumento papildymas rekultivuotos žemės panaudojimo plotu ne vėliau kaip per 1 metus įgyvendinus projektą.
13.	Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas	Kitas (projekto veiklų įgyvendinimo metu; projekto veiklų įgyvendinimo pabaigoje, po projekto finansavimo pabaigos). Rodiklis laikomas pasiektu, kai patvirtinamas planavimo dokumentas, kuriame numatytas rekultivuotos ir (arba) rehabilituotos teritorijos naudojimas.
14.	Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga	Vidaus reikalų ministerija
15.	Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris	Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459
16.	Kita svarbi informacija	2021‒2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos rezultato bendrasis rodiklis RCR52. Rodiklio kodas – R.B.2.2052

Skyriaus pakeitimai:

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

II. Stebėsenos rodiklio „METINIS KONSOLIDUOTŲ VIEŠŲJŲ PASLAUGŲ VARTOTOJŲ SKAIČIUS“ aprašymo kortelė

Elementai	Kodai, pavadinimai ir aprašymas
1.	Stebėsenos rodiklio pavadinimas	Metinis konsoliduotų viešųjų paslaugų vartotojų skaičius
2.	Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai	Vartotojai per metus
3.	Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis	Didėjimas
4.	Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas	Skaitinės reikšmės
5.	Stebėsenos rodiklio tipas	Rezultato
6.	Stebėsenos rodiklio kodas	R-01-004-07-02-01-01
7.	Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas	_
8.	Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys	Asmenų, kurie bent kartą per metus naudojosi objekto (infrastruktūros) konsoliduotomis viešosiomis paslaugomis, skaičius. Viešoji paslauga – pagal įstatymų ir (ar) viešojo administravimo subjektų nustatytus reikalavimus vykdoma šių subjektų prižiūrima veikla, kuria sukuriama valstybės ar savivaldybių garantuojama ir visuomenės nariams vienodai prieinama nauda (šaltinis: Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymas). Viešosiomis paslaugomis laikomos ir viešosios paslaugos ekonominės veiklos vykdytojams (smulkiajam ir vidutiniam verslui ir nevyriausybinėms organizacijoms) – informavimas, konsultavimas verslo (ekonominės veiklos) pradžios, verslo (ekonominės veiklos) plėtros ir kitais verslui (ekonominei veiklai) aktualiais klausimais, metodinės paslaugos, teikiamos ekonominės veiklos vykdytojams ir (arba) verslą (ekonominę veiklą) pradėti ketinantiems fiziniams asmenims, taip pat patalpų, techninės ir biuro įrangos nuoma ir praktinė pagalba nuomojantiems šias patalpas ekonominės veiklos vykdytojams. Konsoliduota viešoji paslauga – viešoji paslauga, kurios teikimas buvo patobulintas ir (ar) jai teikti naudojama infrastuktūra buvo sukurta ar modernizuota įgyvendinant integruotą teritorinio vystymo projektą. Integruotas teritorinio vystymo projektas suprantamas taip, kaip apibrėžta stebėsenos rodiklio „Integruoti teritorinio vystymo projektai“ aprašymo kortelėje. Vartotojas – konsoliduotas viešąsias paslaugas gaunantis fizinis ar juridinis asmuo.
9.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas	Automatiškai apskaičiuojamas
10.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas	Kai yra teikiamos tęstinio pobūdžio konsoliduotos viešosios paslaugos, pvz., švietimo, socialinės priežiūros ir globos, slaugos, ir yra sudaryti šių paslaugų gavėjų (vartotojų) sąrašai (suvestinės), vartotojų skaičius apskaičiuojamas šio sąrašo (suvestinės) asmenų kiekį padauginant iš dienų, kada buvo teikiama paslauga, skaičiaus per 12 mėnesių po projekto įgyvendinimo pabaigos. Kai yra teikiamos vienkartinio pobūdžio konsoliduotos viešosios paslaugos, pvz., dalyvavimas kultūros renginyje, kelionė viešuoju transportu, ir paslaugų gavėjų (vartotojų) sąrašo nėra, sumuojami atvejai, kai asmenims buvo faktiškai suteikta viešoji paslauga per 12 mėnesių po projekto įgyvendinimo pabaigos. Tas pats asmuo gali būti skaičiuojamas daugiau negu vieną kartą. Kai konsoliduotos viešosios paslaugos yra teikiamos elektroniniu būdu ar joms teikti naudojami skaitmeniniai produktai, sumuojami skaitmeninės viešosios paslaugos suteikimo ar pasinaudojimo produktu atvejai ir viešojo sektoriaus institucijų darbuotojų paslaugos teikimo elektroniniu būdu ar naudojantis skaitmeniniais produktais atvejai per 12 mėnesių po projekto įgyvendinimo pabaigos. Tas pats asmuo gali būti skaičiuojamas daugiau negu vieną kartą. To paties konsoliduotų viešųjų paslaugų objekto (infrastruktūros) naudotojai skaičiuojami vieną kartą nepriklausomai nuo to, kiek kartų objektui (infrastruktūrai) buvo skirta parama pagal tą patį 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto konkretų uždavinį.
11.	Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai	Pirminis duomenų šaltinis ‒ projekto vykdytojo ir (ar) partnerio pateikta (-os) pažyma (-os), kurioje (-iose) deklaruojamas vartotojų skaičius per metus po projekto įgyvendinimo pabaigos ir paaiškinama, kaip šis skaičius nustatytas. Antrinis duomenų šaltinis ‒ projekto vykdytojo ataskaita po projekto finansavimo pabaigos. Informaciją apie projekto lygiu pasiektą stebėsenos rodiklio reikšmę teikia projekto vykdytojas.
12.	Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas	Praėjus 12 mėnesių po projekto įgyvendinimo pabaigos
13.	Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas	Po projekto finansavimo pabaigos
14.	Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga	Vidaus reikalų ministerija
15.	Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris	Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459
16.	Kita svarbi informacija	2021‒2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos rezultato specialusis rodiklis – R.S.2.3039

III. Stebėsenos rodiklio „SUKURTOS ARBA ATKURTOS TERITORIJOS, NAUDOJAMOS EKONOMINEI, REKREACINEI AR TURIZMO PASKIRČIAI“ aprašymo kortelė

Elementai	Kodai, pavadinimai ir aprašymas
1.	Stebėsenos rodiklio pavadinimas	Sukurtos arba atkurtos teritorijos, naudojamos ekonominei, rekreacinei ar turizmo paskirčiai
2.	Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai	Hektarai
3.	Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis	Didėjimas
4.	Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas	Skaitinės reikšmės
5.	Stebėsenos rodiklio tipas	Rezultato
6.	Stebėsenos rodiklio kodas	R-01-004-07-02-01-03
7.	Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas	_
8.	Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys	Rodikliu apskaičiuojamas rekreacinei veiklai naudojamos teritorijos plotas. Rekreacinei veiklai naudojama teritorija – projekto įgyvendinimo teritorija ar jos dalis, kurią sudaro sklypai, priklausantys bent vienai iš šių grupių: 1) rekreacinių teritorijų žemės sklypai kitos paskirties žemėje (žemės sklypai, skirti ilgalaikiam (stacionariam) poilsiui su poilsio paskirties pastatais ar trumpalaikiam poilsiui); 2) atskirųjų želdynų, miškų (išskyrus ūkinius miškus) sklypai; 3) rekreacinių vandens telkinių sklypai; 4) bendrojo naudojimo (miestų, miestelių ir kaimų ar savivaldybių bendrojo naudojimo) teritorijų sklypai (išskyrus kapines).; 5) kultūros paveldo objektų žemės sklypai; 6) visuomeninės paskirties teritorijos žemės sklypai, kuriuose pastatyti kultūros paskirties pastatai; 7) susisiekimo ir inžinerinių tinklų koridorių teritorijos žemės sklypai, kurie skirti susisiekimo komunikacijoms ir kuriuose yra nemotorizuoto eismo gatvės (E, F kategorijos). Projekto įgyvendinimo teritorija suprantama kaip sklypai ir nesuformuoti valstybinės žemės plotai, kuriuose, įgyvendinant projektą, vykdomi statybos ir (ar) želdynų kūrimo ir (ar) tvarkymo darbai. Žemės naudojimo būdai ir jų turinys apibrėžti Žemės naudojimo būdų turinio apraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2024 m. sausio birželio 17 d. D1–199 „Dėl Žemės naudojimo būdų turinio aprašo patvirtinimo“. Pastatų paskirtis apibrėžta Statybos techniniame reglamente STR 1.01.03:2017 „Statinių ir patalpų klasifikavimas“, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2016 m. spalio 27 d. įsakymu Nr. D1-713 „Dėl Statybos techninio reglamento STR 1.01.03:2017 „Statinių ir patalpų klasifikavimas“ patvirtinimo. Nemotorizuoto eismo gatvės suprantamos taip, kaip apibrėžta Statybos techniniame reglamente STR 2.06.04:2014 „Gatvės ir vietinės reikšmės keliai. Bendrieji reikalavimai“, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2011 m. gruodžio 2 d. įsakymu Nr. D1-933 „Dėl Statybos techninio reglamento STR 2.06.04:2014 „Gatvės ir vietinės reikšmės keliai. Bendrieji reikalavimai“ patvirtinimo“.
9.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas	Automatiškai apskaičiuojamas
10.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas	Rodiklio reikšmė apskaičiuojama sumuojant rekreacinei veiklai naudojamą teritoriją sudarančių sklypų plotus.
11.	Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai	Pirminiai duomenų šaltiniai: projekto vykdytojo arba partnerio pažyma, kurioje pagrindžiamas rekreacinei veiklai naudojamos teritorijos plotas, ir tai pagrindžiantys dokumentai (Nekilnojamojo turto registro išrašas, techninio projekto bendrieji statinio rodikliai, geodezinė nuotrauka ir pan.). Antrinis duomenų šaltinis ‒ ataskaita po projekto finansavimo pabaigos. Informaciją apie projekto lygiu pasiektą stebėsenos rodiklio reikšmę teikia projekto vykdytojas.
12.	Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas	Pasiekta stebėsenos rodiklio reikšmė nustatoma per vienerius metus po projekto įgyvendinimo pabaigos.
13.	Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas	Po projekto finansavimo pabaigos
14.	Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga	Vidaus reikalų ministerija
15.	Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris	Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459
16.	Kita svarbi informacija	2021‒2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos rezultato nacionalinis rodiklis – R.N.2.5720

Skyriaus pakeitimai:

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

IV. Stebėsenos rodiklio „INTEGRUOTI TERITORINIO VYSTYMO PROJEKTAI“ aprašymo kortelė

Elementai	Kodai, pavadinimai ir aprašymas
1.	Stebėsenos rodiklio pavadinimas	Integruoti teritorinio vystymo projektai
2.	Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai	Projektai
3.	Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis	Didėjimas
4.	Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas	Skaitinės reikšmės
5.	Stebėsenos rodiklio tipas	Produkto
6.	Stebėsenos rodiklio kodas	P-01-004-07-02-01-01
7.	Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas	RCO76
8.	Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys	Integruotų teritorinio vystymo projektų, remiamų vykdant integruotą teritorinę plėtrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 2021/1060 (Bendrųjų nuostatų reglamentas) 28 straipsnį, skaičius. Projektas – finansinę paramą pagal 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programą gavusi integruotos teritorinio vystymo strategijos veiksmą (-us) įgyvendinanti veiklų visuma, turinti aiškiai nustatytus tikslus, apibrėžtą biudžetą ir įgyvendinimo laikotarpį. Integruotas teritorinio vystymo projektas – tai projektas, kuris atitinka bent vieną iš šių sąlygų: a) įgyvendinant projekto veiklas yra prisidedama prie efektyvesnio dviejų ar daugiau savivaldybių funkcijų, nustatytų Vietos savivaldos įstatyme, vykdymo; b) įgyvendinant projekto veiklas yra prisidedama prie daugiau nei vieno 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos uždavinio įgyvendinimo; c) projekto tikslinė grupė gyvena ar vykdo veiklą daugiau nei vienoje savivaldybėje ir (arba) projekto veiklos įgyvendinamos daugiau kaip vienos savivaldybės teritorijoje; d) projekto vykdytojai ir partneriai priklauso daugiau kaip vienam suinteresuotųjų šalių tipui (viešojo sektoriaus subjektai, privataus sektoriaus subjektai; nevyriausybinės organizacijos) arba projekto tikslinė grupė priklauso daugiau kaip vienam suinteresuotųjų šalių tipui (viešojo sektoriaus subjektai, privataus sektoriaus subjektai; nevyriausybinės organizacijos).
9.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas	Automatiškai apskaičiuojamas
10.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas	Sumuojami įgyvendinti integruoti teritorinio vystymo projektai
11.	Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai	Įgyvendintų projektų, kuriems suteikta finansinė parama, galutinės veiklos ataskaitos. Informaciją apie projekto lygiu pasiektą stebėsenos rodiklio reikšmę teikia projekto vykdytojas.
12.	Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas	Baigus įgyvendinti visas projekto veiklas ir patvirtinus projekto galutinę veiklos ataskaitą
13.	Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas	Projekto veiklų įgyvendinimo pabaigoje
14.	Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga	Vidaus reikalų ministerija
15.	Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris	Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459
16.	Kita svarbi informacija	2021‒2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos produkto bendrasis rodiklis RCO76. Rodiklio kodas – P.B.2.0076

V. Stebėsenos rodiklio „ATVIROS ERDVĖS, SUKURTOS ARBA ATKURTOS MIESTŲ TERITORIJOSE“ aprašymo kortelė

Elementai Kodai, pavadinimai ir aprašymas 1. Stebėsenos rodiklio pavadinimas Atviros erdvės, sukurtos arba atkurtos miestų teritorijose 2. Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai Kvadratiniai metrai 3. Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis Didėjimas 4. Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas Skaitinės reikšmės 5. Stebėsenos rodiklio tipas Produkto 6. Stebėsenos rodiklio kodas P-01-004-07-02-01-02 7. Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas RCO114 8. Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys Atnaujintų arba naujai įrengtų visiems prieinamų atvirų viešųjų erdvių paviršiaus plotas miestų teritorijose. Atviros viešosios erdvės – tai atviras žemės plotas, pritaikytas ir visuomenei prieinamas nemokamai, tarnauja kaip rekreacinė erdvė, padeda kurti gražesnę aplinką ir prisideda prie aplinkos kokybės gerinimo (Jungtinių Tautų Organizacijos apibrėžtis. Prieiga per internetą: https://unstats.un.org/sdgs/metadata/files/Metadata-11-07-01.pdf). Atvirosiomis viešosiomis erdvėmis gali būti laikomi parkai, skverai, kiti želdynai, bendruomenių sodai (daržai), aikštės, upių pakrantės, paplūdimiai ir kt. Miestų teritorijos – 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos 5.1 uždavinio dalyje „Konkrečios tikslinės teritorijos, įskaitant planuojamą teritorinių priemonių panaudojimą“ nurodyti miestai ir priemiesčiai. Projekto įgyvendinimo teritorija – sklypai ir nesuformuoti valstybinės žemės plotai, kuriuose įgyvendinant projektą vykdomi statybos ir (ar) želdynų kūrimo ir (ar) tvarkymo darbai. Žemės naudojimo būdai ir jų turinys apibrėžti Žemės naudojimo būdų turinio apraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2024 m. birželio 17 d. įsakymu Nr. D1–199 „Dėl Žemės naudojimo būdų turinio aprašo patvirtinimo“. 9. Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas Automatiškai apskaičiuojamas 10. Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas Apskaičiuojama projekto įgyvendinimo teritorija, sudaryta iš nesuformuotų valstybinės žemės plotų ir šiuos naudojimo būdus turinčių sklypų: 1.1. daugiabučių gyvenamųjų pastatų ir bendrabučių teritorijų; 1.2. pramonės ir sandėliavimo objektų teritorijų; 1.3. komercinės paskirties objektų teritorijų; 1.4. miestų bendrojo naudojimo teritorijų; 1.5. atskirųjų želdynų teritorijų; 1.6. rekreacinių teritorijų; 1.7. rekreacinių miškų; 1.8. apsauginių miškų; 1.9. susisiekimo ir inžinerinių komunikacijų aptarnavimo objektų teritorijų; 1.10. visuomeninės paskirties teritorijų; 1.11. kultūros paveldo objektų žemės sklypų; 1.12. susisiekimo ir inžinerinių tinklų koridorių teritorijų. 11. Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai Pirminis duomenų šaltinis ‒ statybos užbaigimo dokumentai (statybos užbaigimo aktas arba deklaracija apie statybos užbaigimą). Antrinis duomenų šaltinis ‒ įgyvendintų projektų, kuriems suteikta finansinė parama, galutinės veiklos ataskaitos. Informaciją apie projekto lygiu pasiektą stebėsenos rodiklio reikšmę teikia projekto vykdytojas. 12. Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas Stebėsenos rodiklis apskaičiuojamas baigus įgyvendinti visas projekto veiklas ir patvirtinus projekto galutinę veiklos ataskaitą. 13. Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas Projekto veiklų įgyvendinimo pabaigoje 14. Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga Vidaus reikalų ministerija 15. Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459 16. Kita svarbi informacija 2021‒2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos produkto bendrasis rodiklis RCO114. Rodiklio kodas – P.B.2.0114

Skyriaus pakeitimai:

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

VI. Stebėsenos rodiklio „NAUJŲ AR REKONSTRUOTŲ PASTATŲ, KURIŲ PIRMINĖS ENERGIJOS PAKLAUSA YRA BENT 20 % MAŽESNĖ, NEI REIKALAUJA ENERGIJOS BEVEIK NEVARTOJANTIS PASTATAS, PLOTAS“ aprašymo kortelė

Elementai Kodai, pavadinimai ir aprašymas 1. Stebėsenos rodiklio pavadinimas Naujų ar rekonstruotų pastatų, kurių pirminės energijos paklausa yra bent 20 % mažesnė, nei reikalauja energijos beveik nevartojantis pastatas, plotas 2. Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai Kvadratiniai metrai 3. Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis Didėjimas 4. Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas Skaitinės reikšmės 5. Stebėsenos rodiklio tipas Produkto 6. Stebėsenos rodiklio kodas P-01-004-07-02-01-03 7. Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas _ 8. Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys Skaičiuojamas bendrasis plotas pastatų (jų dalių), kurie įgyvendinant projektą naujai pastatyti rekonstruoti ir kurie ar kurių ploto dalis atitinka visus šiuos reikalavimus: 1) atitinka energijos beveik nevartojančio pastato reikalavimus; 2) pastate (jo dalyje) pirminės energijos paklausa yra bent 20 proc. mažesnė, nei reikalauja energijos beveik nevartojantis pastatas (t. y. pastato (jo dalies) skaičiuojamosios pirminės energijos sąnaudos yra bent 20 proc. mažesnės už normines pirminės energijos sąnaudas) arba pastate (jo dalyje) daugiau kaip 60 proc. sunaudojamos pirminės energijos sudaro atsinaujinančių išteklių energija (t. y. pastato (jo dalies) skaičiuojamosios atsinaujinančios pirminės energijos sąnaudos sudaro bent 60 proc. pastato (jo dalies) skaičiuojamųjų pirminės energijos sąnaudų). Energijos beveik nevartojantis pastatas suprantamas taip, kaip apibrėžta statybos techniniame reglamente STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymu „Dėl statybos techninio reglamento STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“ patvirtinimo“) (toliau – statybos techninis reglamentas STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“). Pirminė energija suprantama taip, kaip apibrėžta statybos techniniame reglamente STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas. Atsinaujinančių išteklių energija suprantama taip, kaip apibrėžta Lietuvos Respublikos atsinaujinančių išteklių energetikos įstatyme. Naujas pastatas suprantamas taip, kaip apibrėžta naujo statinio statyba statybos techniniame reglamente STR 1.01.08:2002 „Statinio statybos rūšys“, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymu „Dėl statybos techninio reglamento „Statinio statybos rūšys“ patvirtinimo“ (toliau – statybos techninis reglamentas STR 1.01.08:2002 „Statinio statybos rūšys“). Rekonstruotas pastatas suprantamas taip, kaip apibrėžtas statinio rekonstravimas statybos techniniame reglamente STR 1.01.08:2002 „Statinio statybos rūšys“. 9. Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas Automatiškai apskaičiuojamas 10. Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas Sumuojamas įgyvendinant projektų veiklas naujai pastatytų ar rekonstruotų pastatų (jų dalių), atitinkančių šios kortelės 8 punkte nustatytus reikalavimus, bendrasis plotas. To paties pastato (jo dalies) plotas skaičiuojamas vieną kartą nepriklausomai nuo to, kiek kartų jam buvo skirta parama pagal tą patį 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos uždavinį. 11. Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai Pirminiai duomenų šaltiniai – statybos užbaigimo dokumentas ir pastato (jo dalies) energinio naudingumo sertifikatas. Antrinis duomenų šaltinis – įgyvendintų projektų, kuriems suteikta finansinė parama, galutinės veiklos ataskaitos. Informaciją apie projekto lygiu pasiektą stebėsenos rodiklio reikšmę teikia projekto vykdytojas. 12. Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas Stebėsenos rodiklis apskaičiuojamas baigus įgyvendinti visas projekto veiklas ir patvirtinus projekto galutinę veiklos ataskaitą. 13. Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas Projekto veiklų įgyvendinimo pabaigoje 14. Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga Vidaus reikalų ministerija 15. Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459 16. Kita svarbi informacija 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos produkto specialusis rodiklis – P.S.2.1034

Skyriaus pakeitimai:

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

VII. Stebėsenos rodiklio „GYVENTOJAI, KURIEMS TAIKOMI PROJEKTAI, VYKDOMI PAGAL INTEGRUOTAS TERITORINIO VYSTYMO PROGRAMAS“ aprašymo kortelė

Elementai	Kodai, pavadinimai ir aprašymas
1.	Stebėsenos rodiklio pavadinimas	Gyventojai, kuriems taikomi projektai, įgyvendinami pagal integruotas teritorinio vystymo programas
2.	Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai	Asmenys
3.	Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis	Didėjimas
4.	Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas	Skaitinė reikšmė
5.	Stebėsenos rodiklio tipas	Produkto rodiklis
6.	Stebėsenos rodiklio kodas	P-01-004-07-02-01-04
7.	Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas	RCO74
8.	Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys	Gyventojų skaičius integruotos teritorinio vystymo strategijos teritorijoje, kurioje įgyvendinant šią strategiją buvo įvykdytas bent vienas finansinę paramą pagal 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programą gavęs bet kokios teritorinės aprėpties projektas. Integruota teritorinio vystymo strategija – tvarios miesto plėtros strategija arba funkcinės zonos strategija, parengta pagal Tvarios miesto plėtros strategijų ir funkcinių zonų strategijų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2023 m. sausio 19 d. įsakymu Nr. 1V-30 „Dėl Tvarios miesto plėtros strategijų ir funkcinių zonų strategijų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo patvirtinimo“. Projektas – finansinę paramą pagal 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programą gavusi integruotos teritorinio vystymo strategijos veiksmą (-us) įgyvendinanti veiklų visuma, turinti aiškiai nustatytus tikslus, apibrėžtą biudžetą ir įgyvendinimo laikotarpį. Gyventojai – asmenys, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra Lietuvos Respublika (Nuolatinių gyventojų skaičiaus ir sudėties nustatymo metodika, patvirtinta Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2016 m. liepos 11 d. įsakymu Nr. DĮ-149 (prieiga per internetą: https://osp.stat.gov.lt/documents/10180/130368/Metodika_2016_149.pdf). Nuolatinė gyvenamoji vieta – vieta, kurioje asmuo paprastai praleidžia poilsiui skirtą paros dalį, nepaisant laikino išvykimo poilsiauti, atostogauti, aplankyti draugus ir gimines, verslo reikalais, gydytis arba keliauti religijos tikslais į šventąsias vietas. Nuolatiniais gyventojais yra laikomi tik asmenys, kurie iki ataskaitinės datos savo nuolatinėje gyvenamojoje vietoje nenutrūkstamai gyveno mažiausiai 12 mėnesių, arba per paskutinius 12 mėnesių iki ataskaitinės datos atvyko į savo nuolatinę gyvenamąją vietą ketindami joje pasilikti mažiausiai vienus metus (Nuolatinių gyventojų skaičiaus ir sudėties nustatymo metodika, patvirtinta Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2016 m. liepos 11 d. įsakymu Nr. DĮ-149 (prieiga per internetą: https://osp.stat.gov.lt/documents/10180/130368/Metodika_2016_149.pdf).
9.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas	Įvedamasis
10.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas	Rodiklio reikšmė apskaičiuojama sumuojant integruotų teritorinio vystymo strategijų teritorijų, kuriose įgyvendinant šias strategijas buvo įvykdytas bent vienas projektas, gyventojų skaičių. Rodiklis apima visus integruotos teritorinio vystymo strategijos gyventojus nepriklausomai nuo to, kokioje šios strategijos teritorijoje buvo įvykdytas projektas. Integruotų teritorinio vystymo strategijų teritorijų gyventojų skaičius nustatomas pagal Valstybės duomenų agentūros ir integruotose teritorinio vystymo strategijose (jei taikoma) nurodytus duomenis atsižvelgiant į strategijos tipą: – kai projektas buvo įvykdytas pagal tvarios miesto plėtros strategiją, kurios teritorija apima tik miestą, gyventojų skaičiumi laikomas šio miesto gyventojų skaičius. Nustatoma pagal Valstybės duomenų agentūros pateikiamą nuolatinių gyventojų skaičių tais metais, kuriais buvo baigtas projektas; – kai projektas buvo įvykdytas pagal tvarios miesto plėtros strategiją, kurios teritorija apima miestą ir priemiestį (Vilniaus, Kauno ir Klaipėdos atveju), sumuojamas šio miesto ir priemiesčio gyventojų skaičius. Duomenų šaltiniai yra Valstybės duomenų agentūros duomenys ir integruotos teritorinio vystymo strategijos. Miesto gyventojų skaičius nustatomas pagal Valstybės duomenų agentūros pateikiamą nuolatinių gyventojų skaičių tais metais, kuriais buvo baigtas projektas; nustatant priemiesčio gyventojų skaičių vadovaujamasi integruotoje teritorinio vystymo strategijoje pateikta informacija apie priemiesčio gyventojų skaičių; – kai projektas buvo įvykdytas pagal funkcinės zonos strategiją, sumuojamas funkcinę zoną sudarančių savivaldybių gyventojų skaičius, iš jo atėmus su funkcinės zonos teritorija sutampančių miestų ir, jei yra, priemiesčių (Vilniaus, Kauno ir Klaipėdos atveju), įeinančių į tvarios miesto plėtros strategijos teritoriją, gyventojų skaičių. Apskaičiuojama pagal Valstybės duomenų agentūros pateikiamą nuolatinių gyventojų skaičių tais metais, kuriais buvo baigtas projektas, ir jei yra priemiesčių – pagal integruotoje teritorinio vystymo strategijoje pateiktą informaciją apie priemiesčio gyventojų skaičių. Rodiklio reikšmė pirmą kartą nustatoma baigus vykdyti pirmąjį integruotos teritorinio vystymo strategijos projektą (patvirtinus galutinę veiklos ataskaitą) pagal konkretų IP uždavinį. Kai toje pačioje integruotos teritorinio vystymo strategijos teritorijoje, išskyrus kai teritorija apima miestą ir priemiestį, buvo įvykdyti keli šią strategiją įgyvendinantys projektai pagal tą patį 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto konkretų uždavinį, gyventojų skaičius nustatomas pagal Valstybės duomenų agentūros pateikiamą nuolatinių gyventojų skaičių tais metais, kuriais buvo baigtas vėliausiai įgyvendintas projektas. Kai toje pačioje integruotos teritorinio vystymo strategijos teritorijoje, kuri apima miestą ir priemiestį, buvo įvykdyti keli šią strategiją įgyvendinantys projektai pagal tą patį 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto konkretų uždavinį, gyventojų skaičius apskaičiuojamas pagal vėliausiai įvykdyto projekto metų duomenis šiuo būdu: prie miesto gyventojų skaičiaus, kuris nustatomas pagal metų, kada buvo baigtas projektas, Valstybės duomenų agentūros duomenis, pridedant priemiesčių gyventojų skaičių, kuris nurodytas integruotoje teritorinio vystymo strategijoje. Kai naudojama Valstybės duomenų agentūros einamoji statistika, skaičiuojamas nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje.
11.	Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai	Pirminis duomenų šaltinis – Valstybės duomenų agentūros rodiklių duomenų bazė (nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje); integruotos teritorinio vystymo strategijos informacija (nustatant gyventojų skaičių priemiesčiuose). Antrinis duomenų šaltinis – INVESTIS (III lygmens pasiekimai).
12.	Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas	Pasiekta rodiklio reikšmė 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto uždavinio lygiu apskaičiuojama pasibaigus kiekvieniems kalendoriniams metams.
13.	Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas	Kitas. Pasiekta rodiklio reikšmė 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto uždavinio lygiu nustatoma, kai pasibaigus kalendoriniams metams iki sausio 10 d. CPVA pagal Valstybės duomenų agentūros duomenis ir, jei reikia, pagal integruotos teritorinio vystymo strategijos duomenis apskaičiuoja ir įveda į INVESTIS iki metų pabaigos (iki gruodžio 31 d.) pasiektą rodiklio reikšmę. Jei praėjusiais kalendoriniais metais įgyvendinant integruotą teritorinio vystymo strategiją nebuvo pabaigtų projektų, perkeliama praėjusių kalendorinių metų rodiklio reikšmė.
14.	Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga	Vidaus reikalų ministerija
15.	Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris	Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459
16.	Kita svarbi informacija	2021‒2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos produkto bendrasis rodiklis RCO74. Rodiklio kodas – P.B.2.0074

VIII. Stebėsenos rodiklio „INTEGRUOTOS TERITORINIO VYSTYMO STRATEGIJOS, KURIOMS SUTEIKTA PARAMA“ aprašymo kortelė

Elementai	Kodai, pavadinimai ir aprašymas
1.	Stebėsenos rodiklio pavadinimas	Integruotos teritorinio vystymo strategijos, kurioms suteikta parama
2.	Stebėsenos rodiklio matavimo vienetai	Indėlis į strategijas
3.	Stebėsenos rodiklio reikšmės kryptis	Didėjimas
4.	Stebėsenos rodiklio reikšmės tipas	Skaitinė reikšmė
5.	Stebėsenos rodiklio tipas	Produkto rodiklis
6.	Stebėsenos rodiklio kodas	P-01-004-07-02-01-05
7.	Europos Komisijos suteiktas stebėsenos rodiklio kodas	RCO75
8.	Stebėsenos rodiklio paaiškinimas, sąvokų apibrėžtys	Indėlių į integruotas teritorinio vystymo strategijas skaičius pagal kiekvieną 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto konkretų uždavinį, remiamą pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės, 28 straipsnio a ir c punktus. Indėlis į integruotą teritorinio vystymo strategiją – tai įgyvendintam projektui suteiktos finansinės paramos atvejis. Integruota teritorinio vystymo strategija – tvarios miesto plėtros strategija arba funkcinės zonos strategija, parengta pagal Tvarios miesto plėtros strategijų ir funkcinių zonų strategijų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2023 m. sausio 19 d. įsakymu Nr. 1V-30 „Dėl Tvarios miesto plėtros strategijų ir funkcinių zonų strategijų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo patvirtinimo“. Projektas – integruotos teritorinio vystymo strategijos veiksmą (-us) įgyvendinanti veiklų visuma, turinti aiškiai nustatytus tikslus, apibrėžtą biudžetą ir įgyvendinimo laikotarpį.
9.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo tipas	Įvedamasis
10.	Stebėsenos rodiklio reikšmės apskaičiavimo metodas	Sumuojami pirmieji pagal tą patį 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto konkretų uždavinį ir tą pačią integruotą teritorinio vystymo strategiją įgyvendinti projektai.
11.	Stebėsenos rodiklio duomenų šaltiniai	Pirminis duomenų šaltinis – įgyvendintų projektų, kuriems suteikta finansinė parama, patvirtintos galutinės veiklos ataskaitos. Antrinis duomenų šaltinis – INVESTIS (III lygmens pasiekimai).
12.	Stebėsenos rodiklio reikšmės skaičiavimo periodiškumas	Pasiekta rodiklio reikšmė 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto uždavinio lygiu nustatoma pasibaigus kiekvieniems kalendoriniams metams.
13.	Stebėsenos rodiklio pasiekimo momentas	Kitas. Rodiklio pasiekimo momentas – pasiekta rodiklio reikšmė 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto uždavinio lygiu nustatoma, kai pasibaigus kalendoriniams metams iki sausio 10 d. CPVA pagal tą patį konkretų uždavinį ir pagal tą pačią integruotą teritorinio vystymo strategiją baigtų projektų patvirtintų galutinių veiklos ataskaitų duomenis įveda į INVESTIS iki gruodžio 31 d. pasiektą rodiklio reikšmę. Jei praėjusiais kalendoriniais metais tarp baigtų įgyvendinti projektų nebuvo tokio projekto, kuris yra pirmasis pagal tą patį 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos prioriteto konkretų uždavinį ir pagal tą pačią integruotą teritorinio vystymo strategiją, perkeliama praėjusių kalendorinių metų rodiklio reikšmė.
14.	Už stebėsenos rodiklį atsakinga įstaiga	Vidaus reikalų ministerija
15.	Įstaigos padalinys ir kontaktinis telefono numeris	Regioninės politikos grupė, tel. +370 5 271 8459
16.	Kita svarbi informacija	2021‒2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos produkto bendrasis rodiklis RCO75. Rodiklio kodas P.B.2.0075

____________________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1V-414, 2024-07-02, paskelbta TAR 2024-07-02, i. k. 2024-12349

Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE)

„Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų

pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo

efektyvumą“ finansavimo gairių

2 priedas

PROJEKTO ATITIKTIES REIKŠMINGOS ŽALOS NEDARYMO HORIZONTALIAJAM PRINCIPUI VERTINIMO REIKALAVIMŲ APRAŠAS

Regioninė pažangos priemonė: 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“

Finansavimo šaltinis: 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programa

Aplinkos tikslai	Reikalavimai dėl projekto atitikties reikšmingos žalos nedarymo horizontaliajam principui	Pagrindimo dokumentai
1. Klimato kaitos švelninimas	1.1. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi 2021 m. birželio 4 d. Komisijos deleguoto reglamento (ES) 2021/2139, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 papildomas nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, kokiomis sąlygomis ekonominė veikla laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos ir ar ta ekonominė veikla nedaro reikšmingos žalos kitiems aplinkos tikslams (toliau – Reglamentas 2021/2139), I priede atitinkamoms veikloms nustatytų reikalavimų dėl svaraus prisidėjimo prie klimato kaitos švelninimo (pvz., kai investuojama į naujų pastatų statybą, turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139I priedo 7.1 papunktyje nustatytų reikalavimų). 1.2. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi ir šių reikalavimų: 1.2.1. kai taikoma pagal Lietuvos Respublikos planuojamos ūkinės veiklos vertinimo įstatymą, turi būti atliktas planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimas (toliau – PAV) ir (ar) atranka dėl poveikio aplinkai vertinimo ir užtikrinama, kad būtų įvykdytas sprendimas dėl PAV nustatytų planuojamos ūkinės veiklos įgyvendinimo sąlygų, susijusių su atliktu PAV; 1.2.2. turi būti laikomasi aplinkos apsaugą ir statybas reglamentuojančių įstatymų ir juos įgyvendinančių teisės aktų; 1.2.3. investuojant į statinius, turi būti: 1.2.3.1. laikomasi reikalavimų dėl pastatų energetinio naudingumo, nustatytų Lietuvos Respublikos statybos įstatymo 51 straipsnyje ir Statybos techniniame reglamente STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“, patvirtintame Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2016 m. lapkričio 11 d. įsakymu Nr. D1-754 „Dėl Statybos techninio reglamento STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“ patvirtinimo“; 1.2.3.2. vadovaujamasi beveik energijos nenaudojančių pastatų projektavimo, statybos ir eksploatacijos (angl. Nearly Zero Energy Building, NZEB) standartu, kuris skelbiamas internete (https://energy.ec.europa.eu/topics/energy-efficiency/energy-efficient-buildings/nearly-zero-energy-buildings_en#documents); 1.2.3.3. laikomasi Statybos techninio reglamento STR 2.06.04:2014 „Gatvės ir vietinės reikšmės keliai. Bendrieji reikalavimai“, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2011 m. gruodžio 2 d. įsakymu Nr. D1-933 „Dėl Statybos techninio reglamento STR 2.06.04:2014 „Gatvės ir vietinės reikšmės keliai. Bendrieji reikalavimai“ patvirtinimo“, 1071 punkte nustatyto reikalavimo (kai taikytina, atsižvelgiant į projekto pobūdį); 1.2.4. vadovaujantis Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2010 m. liepos 21 d. nutarimu Nr. 1133 „Dėl Žaliųjų pirkimų tikslų nustatymo ir įgyvendinimo“, atliekant visus pirkimus (išskyrus šiame Gairių papunktyje nurodytame nutarime numatytas išimtis), turi būti taikomi žaliųjų pirkimų reikalavimai pagal Aplinkos apsaugos kriterijų taikymo vykdant žaliuosius pirkimus tvarkos aprašą, patvirtintą aplinkos ministro 2011 m. birželio 28 d. įsakymu Nr. D1-508 „Dėl Aplinkos apsaugos kriterijų taikymo, vykdant žaliuosius pirkimus, tvarkos aprašo patvirtinimo“; 1.2.5. įsigyjant elektros ir elektroninę įrangą, turi būti laikomasi šių reikalavimų: 1.2.5.1. įranga turi atitikti reikalavimus, nustatytus su energija susijusiems gaminiams Ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemos ir jos įgyvendinimo priemonių taikymo techniniame reglamente, patvirtintame Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2007 m. spalio 23 d. įsakymu Nr. 4-438 „Dėl Ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemos ir jos įgyvendinimo priemonių taikymo techninio reglamento patvirtinimo“; 1.2.5.2. turi būti užtikrintas pavojingųjų medžiagų, nurodytų Tam tikrų pavojingųjų medžiagų naudojimo ribojimo elektros ir elektroninėje įrangoje taisyklėse, patvirtintose Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministro 2008 m. spalio 8 d. įsakymu Nr. 4-459 „Dėl Tam tikrų pavojingųjų medžiagų naudojimo ribojimo elektros ir elektroninėje įrangoje taisyklių patvirtinimo“, naudojimo ribojimas įrangoje, kaip nustatyta šiame papunktyje nurodytose taisyklėse; 1.2.5.3. įranga, kuri įtraukta į Prekių, išskyrus kelių transporto priemones, kurioms viešųjų pirkimų metu taikomi energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai, sąrašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2015 m. birželio 18 d. įsakymu Nr. 1-154 „Dėl Prekių, išskyrus kelių transporto priemones, kurioms viešųjų pirkimų metu taikomi energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai, sąrašo patvirtinimo“, (toliau – prekių sąrašas) turi atitikti aukščiausio energinio efektyvumo klasę (prieinamą Lietuvos rinkoje), nustatytą prekių sąraše nurodytuose Europos Komisijos perduotuose reglamentuose dėl gaminių energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimų; o jeigu šie reikalavimai netaikomi, tai prekės turi atitikti prekių sąraše nurodytuose Europos Komisijos reglamentuose dėl gaminių ekologinio projektavimo nustatytus efektyvaus energijos vartojimo kriterijus; 1.2.6. turi būti įsigyjamos netaršios transporto priemonės, kaip jos suprantamos pagal Lietuvos Respublikos alternatyviųjų degalų įstatymo 2 straipsnio 23 dalį.	Pagrindimo dokumentai: 1) pareiškėjo (partnerio) įsipareigojimo dėl atitikties reikšmingos žalos nedarymo horizontaliajam principui vertinimo reikalavimų aprašo reikalavimams deklaracija, kuri rengiama pagal Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-01-01 (RE) „Paskatinti regionų, funkcinių zonų, savivaldybių ir miestų ekonominį augimą pasitelkiant jų turimus išteklius“ finansavimo gairių 3 priedą (toliau – Pareiškėjo (partnerio) deklaracija). (Pareiškėjo (partnerio) deklaracija pateikiama projektų, kuriais įgyvendinamos RPPl pažangos priemonės, administruojančiajai institucijai (toliau – RPPl administruojančioji institucija) kartu su projekto įgyvendinimo planu); 2) atsakingosios institucijos priimta atrankos dėl poveikio aplinkai išvada, PAV ataskaita, atsakingosios institucijos sprendimas dėl planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai; 3) techninis projektas, statinio projekto ekspertizės aktas, statybą leidžiantys dokumentai; 4) pirkimų dokumentai, sutartys su tiekėjais ir (ar) rangovais, komerciniai pasiūlymai, viešųjų pirkimų protokolai; 5) įrangos, transporto priemonių aprašymai, specifikacijos, instrukcijos ir (ar) pan.; 6) statinio ekspertizės aktas; 7) konkurso dėl viešųjų elektromobilių įkrovimo prieigų operatoriaus atrankos dokumentai; 8) kiti pagrindžiantys dokumentai.
2. Prisitaikymas prie klimato kaitos	2.1. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139 II priede atitinkamoms veikloms nustatytų reikalavimų dėl prisitaikymo prie klimato kaitos švelninimo ir šios lentelės pirmos eilutės 1.2 papunktyje nurodytų reikalavimų (pvz., kai investuojama į naujų pastatų statybą, turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139 II priedo 7.1 papunktyje nustatytų reikalavimų). 2.2. Kai planuojama, kad dėl numatomo įgyvendinti infrastruktūros projekto bus išmetama daugiau kaip 20 000 t/CO2e per metus, rengiant infrastruktūros projektą turi būti užtikrinamas projekto klimatosauginis tinkamumas, laikantis Europos Komisijos pranešimu 2021/C 373/01 pateiktų 2021–2027 m. infrastruktūros klimatosauginio tinkamumo užtikrinimo techninių gairių, kurios skelbiamos internete https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=OJ:C:2021:373:FULL&from=EN#ntr9-C_2021373LT.01000101-E0009 (toliau – techninės gairės). Atitikti klimatosauginį tinkamumą, vadovaujantis techninėmis gairėmis, turi ir infrastruktūros projektai, parengti iki techninių gairių paskelbimo (t. y. iki 2021 m. rugsėjo 16 d.) tais atvejais, kai buvo atliktas infrastruktūros projekto PAV ir ne vėliau kaip iki 2021 m. pabaigos gautas sutikimas dėl planuojamos veiklos).	Pagrindimo dokumentai: 1) pareiškėjo (partnerio) deklaracija; 2) atsakingosios institucijos priimta atrankos dėl poveikio aplinkai išvada, PAV ataskaita, atsakingosios institucijos sprendimas dėl planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai; 3) techninis projektas, statinio projekto ekspertizės aktas, statybą leidžiantys dokumentai; 4) pirkimų dokumentai, sutartys su tiekėjais ir (ar) rangovais, komerciniai pasiūlymai, viešųjų pirkimų protokolai; 5) įrangos aprašymai, specifikacijos, instrukcijos ir (ar) pan.; 6) statinio ekspertizės aktas; 7) kiti pagrindžiantys dokumentai.
3. Tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga	3.1. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139 I priede atitinkamoms veikloms nustatytų reikalavimų dėl tausaus vandens naudojimo ir apsaugos (pvz., kai investuojama į naujų pastatų statybą, turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139 I priedo 7.1 papunktyje nustatytų reikalavimų). 3.2. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi ir šių reikalavimų: 3.2.1. kai taikoma pagal Planuojamos ūkinės veiklos vertinimo įstatymą, turi būti atliktas PAV, apimantis poveikio vandens ištekliams vertinimą, ir (ar) atranka dėl poveikio aplinkai vertinimo ir užtikrinama, kad bus įvykdytos sprendime dėl PAV nustatytos planuojamos ūkinės veiklos įgyvendinimo sąlygos, susijusios su atliktu PAV; 3.2.2. kai atliekami statybos darbai, statybvietėje turi būti vykdomos priemonės, užtikrinančios racionalų vandens naudojimą, vandens apsaugą nuo teršimo; 3.2.3. įsigyjami vandens prietaisai turi atitikti minimalius aplinkos apsaugos kriterijus, nustatytus atitinkamiems vandens prietaisams Aplinkos apsaugos kriterijų taikymo vykdant žaliuosius pirkimus tvarkos aprašo, patvirtinto aplinkos ministro 2011 m. birželio 28 d. įsakymu Nr. D1-508 „Dėl Aplinkos apsaugos kriterijų taikymo, vykdant žaliuosius pirkimus, tvarkos aprašo patvirtinimo“, 2 priede.	Pagrindimo dokumentai: 1) pareiškėjo (partnerio) deklaracija; 2) atsakingosios institucijos priimta atrankos dėl poveikio aplinkai išvada, PAV ataskaita ir atsakingosios institucijos sprendimas dėl planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai; 3) techninis projektas, statinio projekto ekspertizės aktas, statybą leidžiantys dokumentai; 4) pirkimų dokumentai, sutartys su tiekėjais ir (ar) rangovais, komerciniai pasiūlymai, viešųjų pirkimų protokolai; 5) įrangos aprašymai, specifikacijos, instrukcijos ir (ar) pan.; 6) statinio ekspertizės aktas; 7) rangovo vadovo ar jo įgalioto asmens pasirašyta laisvos formos deklaracija, kuria patvirtinama, kad vykdant statybos darbus buvo laikomasi šios lentelės 3.2.2 papunktyje nurodytų reikalavimų; 8) kiti pagrindžiantys dokumentai.
4. Perėjimas prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą	4.1. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139 I priede atitinkamoms veikloms nustatytų reikalavimų dėl perėjimo prie žiedinės ekonomikos, pvz., investuojant į naujų pastatų statybą, turi būti laikomasi šių Reglamento 2021/2139 I priedo 7.1 papunktyje nustatytų reikalavimų dėl perėjimo prie žiedinės ekonomikos: 4.1.1. mažiausiai 70 % (pagal svorį) nepavojingų statybinių ir griovimo atliekų (išskyrus žemę ir akmenis) turi būti parengtos pakartotiniam naudojimui, perdirbimui ir (ar) kitoms medžiagų panaudojimo galimybėms, laikantis atliekų hierarchijos ir Europos Sąjungos statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolo (2021 m. birželio 4 d. versija): https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en) (toliau – Europos Sąjungos statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolas); 4.1.2. turi būti ribojamas atliekų susidarymas su statyba ir griovimu susijusiuose procesuose, laikantis Europos Sąjungos statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolo ir atsižvelgiant į geriausius prieinamus gamybos būdus bei griaunant selektyviai, kad būtų galima pašalinti ir saugiai tvarkyti pavojingąsias medžiagas, taip pat palengvinti pakartotinį naudojimą ir aukštos kokybės perdirbimą selektyviai šalinant medžiagas ir naudojant turimas statybos ir griovimo atliekų rūšiavimo sistemas; 4.1.3. kitų Reglamento 2021/2139 I priedo 7.1 papunktyje nustatytų reikalavimų. 4.2. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi ir šių reikalavimų: 4.2.1. laikomasi šios lentelės pirmosios eilutės 1.2.4 ir 1.2.5 papunkčiuose nurodytų reikalavimų; 4.2.2. statybvietėje atliekos turi būti išrūšiuojamos, laikinai laikomos ir tvarkomos laikantis Statybinių atliekų tvarkymo taisyklėse, patvirtintose Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2006 m. gruodžio 29 d. įsakymu D1-637 „Dėl Statybinių atliekų tvarkymo taisyklių patvirtinimo“ (toliau – Statybinių atliekų tvarkymo taisyklės), nustatytų reikalavimų; 4.2.3. statybinės atliekos turi būti tvarkomos laikantis Atliekų tvarkymo įstatymo 4 straipsnio 1 ir 2 dalių, Atliekų tvarkymo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1999 m. liepos 14 d. įsakymu Nr. 217 „Dėl Atliekų tvarkymo taisyklių patvirtinimo“, Statybinių atliekų tvarkymo taisyklių nuostatų ir vadovaujantis Europos Sąjungos statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolu, o apdorojant atliekas turi būti vadovaujamasi Europos Komisijos informaciniu dokumentu apie atliekų apdorojimo geriausius prieinamus gamybos būdus (GPGB), kuris skelbiamas interneto svetainėje http://193.219.53.9/aaa/Anotacijos%20%28LT%29/atlieku%20apdorojimui.pdf; 4.2.4. pasibaigus elektros ir elektroninės įrangos eksploatavimo laikui, ji turi būti perduodama atliekų tvarkytojui pagal Atliekų įstatymo ir Atliekų tvarkymo taisyklių reikalavimus, o jei projekto vykdytojas (partneris) pagal Atliekų tvarkymo įstatymą yra tokios įrangos atliekų tvarkytojas, jis turi šią įrangą saugiai paruošti pakartotiniam naudojimui, atliekų naudojimui ar perdirbimui arba tinkamai apdoroti pagal Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021–2027 metų planą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. balandžio 12 d. nutarimu Nr. 519 „Dėl Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021–2027 metų plano patvirtinimo“, Elektros ir elektroninės įrangos bei jos atliekų tvarkymo taisykles, patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2004 m. rugsėjo 10 d. įsakymu Nr. D1-481 „Dėl Elektros ir elektroninės įrangos bei jos atliekų tvarkymo taisyklių patvirtinimo“, užtikrindamas maksimalų elektros ir elektroninės įrangos perdirbimą pasibaigus jos eksploatavimo laikui, kaip tai nustatyta Atliekų tvarkymo įstatyme ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. sausio 19 d. nutarime Nr. 61 „Dėl Banko garantijos, laidavimo sutarties bei kitų sutarčių, įrodančių, kad elektros ir elektroninės įrangos atliekų tvarkymas bus finansuojamas, sudarymo ir vykdymo, lėšų, gautų pagal šias sutartis, kaupimo, naudojimo ir grąžinimo taisyklių ir elektros ir elektroninės įrangos atliekų tvarkymo užduočių patvirtinimo“.	Pagrindimo dokumentai: 1) pareiškėjo (partnerio) deklaracija; 2) pirkimų dokumentai, sutartys su tiekėjais ir (ar) rangovais, komerciniai pasiūlymai, viešųjų pirkimų protokolai; 3) įrangos aprašymai, specifikacijos, instrukcijos ir (ar) pan.; 4) rangovo vadovo ar jo įgalioto asmens pasirašyta laisvos formos deklaracija, kuria patvirtinama, kad vykdant statybos darbus buvo laikomasi šios lentelės 4.1, 4.2.2 ir 4.2.3 papunkčiuose nurodytų reikalavimų; 5) kiti pagrindžiantys dokumentai.
5. Oro, vandens ar žemės taršos prevencija ir kontrolė	5.1. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139 I priede atitinkamoms veikloms nustatytų reikalavimų dėl taršos prevencijos ir kontrolės, pvz., investuojant į naujų pastatų statybą, turi būti laikomasi šių Reglamento 2021/2139 I priedo 7.1 papunktyje nustatytų reikalavimų dėl taršos prevencijos ir kontrolės: 5.1.1.statyboje naudojami statybos elementai ir medžiagos, su kuriais pastate esantys žmonės gali liestis (t. y. dažai ir lakas, lubų plokštės, grindų danga, įskaitant susijusius klijus ir sandariklius vidaus izoliacijai ir vidaus paviršių apdorojimui, pvz., apsaugai nuo drėgmės ir pelėsio skirtos medžiagos), išskiria: – mažiau kaip 0,06 mg formaldehido vienam medžiagos ar elemento m3, atliekant bandymą pagal sąlygas, nurodytas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiančio Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB, XVII priede; – ir mažiau kaip 0,001 mg kitų 1A ir 1B kategorijų kancerogeninių lakiųjų organinių junginių, atliekant bandymą pagal CEN/EN 16516: 2013 m. „Statybos produktai. Pavojingų medžiagų išleidimo vertinimas“ arba ISO 16000-3:2011 standartą „Išsiskyrimo į patalpų orą nustatymas“; 5.1.2. turi būti imamasi priemonių mažinti keliamą triukšmą ir dulkių bei išmetamųjų teršalų kiekį ; 5.1.3. statyboje naudojami statybos elementai ir medžiagos turi atitikti Reglamento 2021/2139 I priedo C priedėlyje nustatytus kriterijus; 5.1.4. turi būti laikomasi kitų Reglamento 2021/2139 I priedo 7.1 papunktyje nustatytų reikalavimų. 5.2. Įgyvendinant projekto veiklas taip pat turi būti laikomasi ir šių reikalavimų: 5.2.1. reikalavimų, nurodytų šios lentelės pirmosios eilutės 1.2.4 ir 1.2.5 papunkčiuose ir ketvirtosios eilutės 4.2.4 papunktyje; 5.2.2. statybose naudojamose statybinėse dalyse ir medžiagose negali būti naudojamas asbestas.	Pagrindimo dokumentai: 1) pareiškėjo (partnerio) deklaracija; 2) techninis projektas; 3) pirkimų dokumentai, sutartys su tiekėjais ir (ar) rangovais, komerciniai pasiūlymai, viešųjų pirkimų protokolai; 4) įrangos, transporto priemonių aprašymai, specifikacijos, instrukcijos ir (ar) pan.; 5) rangovo vadovo ar jo įgalioto asmens pasirašyta laisvos formos deklaracija, kuria patvirtinama, kad vykdant statybos darbus buvo laikomasi šios lentelės 5.1.2 papunktyje nustatytų reikalavimų; 6) kiti pagrindžiantys dokumentai.
6. Biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas	6. Įgyvendinant projekto veiklas turi būti laikomasi Reglamento 2021/2139 I priede atitinkamoms veikloms nustatytų reikalavimų dėl biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos bei atkūrimo ir reikalavimų, nurodytų šios lentelės pirmosios eilutės 1.2.1 papunktyje.	Pagrindimo dokumentai: 1) pareiškėjo (partnerio) deklaracija; 2) atsakingosios institucijos priimta atrankos dėl poveikio aplinkai išvada, PAV ataskaita ir atsakingosios institucijos sprendimas dėl planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai; 3) techninis projektas, statinio projekto ekspertizės aktas, statybą leidžiantys dokumentai; 4) pirkimų dokumentai, sutartys su tiekėjais ir (ar) rangovais, komerciniai pasiūlymai, viešųjų pirkimų protokolai; 5) statinio ekspertizės aktas; 6) kiti pagrindžiantys dokumentai.

Pastabos:

1. Lentelės 1 skiltyje nurodomi aplinkos tikslai nustatyti pagal 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 2019/2088.

2. Lentelės 1 eilutės 1.2.3.1 papunktyje nurodomu Statybos techniniu reglamentu STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“ įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos 2010 m. gegužės 19 d. direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Statybos techninis reglamentas STR 2.01.02:2016 „Pastatų energinio naudingumo projektavimas ir sertifikavimas“ atitinka nurodytos direktyvos ir 2012 m. sausio 16 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 244/2010, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, nustatant sąnaudų atžvilgiu optimalaus pastatams ir pastato dalims taikomų minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygio skaičiavimo lyginamosios metodikos principus, reikalavimus.

3. Lentelės 1 eilutės 1.2.5.1 papunktyje nurodomu Ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemos ir jos įgyvendinimo priemonių taikymo techniniu reglamentu, patvirtintu Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2007 m. spalio 23 d. įsakymu Nr. 4-438 „Dėl Ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemos ir jos įgyvendinimo priemonių taikymo techninio reglamento patvirtinimo“, įgyvendinama 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES.

4. Lentelės 1 eilutės 1.2.5.2 papunktyje nurodomomis Tam tikrų pavojingųjų medžiagų naudojimo ribojimo elektros ir elektroninėje įrangoje taisyklėmis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministro 2008 m. spalio 8 d. įsakymu Nr. 4-459 „Dėl Tam tikrų pavojingųjų medžiagų naudojimo ribojimo elektros ir elektroninėje įrangoje taisyklių patvirtinimo“ perkeliama ir įgyvendinama 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (nauja redakcija) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2022 m. gegužės 12 d. Komisijos deleguotąja direktyva (ES) 2022/1632.

5. Lentelės 1 eilutės 1.2.5.3 papunktyje nurodomas Prekių, išskyrus kelių transporto priemones, kurioms viešųjų pirkimų metu taikomi energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai, sąrašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2015 m. birželio 18 d. įsakymu Nr. 1-154 „Dėl Prekių, išskyrus kelių transporto priemones, kurioms viešųjų pirkimų metu taikomi energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai, sąrašo patvirtinimo“ nustatytas įgyvendinant 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos Nr. 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB, 6 straipsnį ir III priedą.

6. Lentelės 4 eilutės 4.2.4 papunktyje nurodomas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. sausio 19 d. nutarimas Nr. 61 „Dėl Banko garantijos, laidavimo sutarties bei kitų sutarčių, įrodančių, kad elektros ir elektroninės įrangos atliekų tvarkymas bus finansuojamas, sudarymo ir vykdymo, lėšų, gautų pagal šias sutartis, kaupimo, naudojimo ir grąžinimo taisyklių ir elektros ir elektroninės įrangos atliekų tvarkymo užduočių patvirtinimo“ nutarimas priimtas įgyvendinant 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų nuostatas.

________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1V-414, 2024-07-02, paskelbta TAR 2024-07-02, i. k. 2024-12349

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ finansavimo gairių

3 priedas

PAREIŠKĖJO (PARTNERIO) įsipareigojimo dėl ATITIKTIES REIKŠMINGOS ŽALOS NEDARYMO HORIZONTALIAJAM PRINCIPUI VERTINIMO REIKALAVIMŲ APRAŠO REIKALAVIMAMS

deklaracija

20___ m. ________________d.

_______________________

(vietovės pavadinimas)

Aš, __________________________________________, mano atstovaujamos organizacijos

(vadovo ar jo įgalioto asmens vardas, pavardė)

________________________________________________________________ vardu įsipareigoju

(organizacijos pavadinimas)

užtikrinti, kad projektas __________________________________________________________

(projekto pavadinimas)

atitiks reikšmingos žalos nedarymo horizontaliajam principui vertinimo reikalavimų aprašo, kuris nustatytas Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ finansavimo gairių, patvirtintų Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro ________________ d.

(įsakymo priėmimo data)

įsakymu Nr. _________ „Dėl Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti

(įsakymo registracijos numeris)

viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ finansavimo gairių patvirtinimo“ (toliau – Gairės) 2 priede nustatytus reikalavimus.

__________________________________ (deklaraciją pasirašančio asmens pareigų pavadinimas)	________________ (parašas)	________________________ (vardas ir pavardė)

____________________________

Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01

(RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų

pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“

finansavimo gairių

4 priedas

PROJEKTO ATITIKTIES valstybės PAGALBOS TAISYKLĖMS Patikros lapas

1. Teisinis pagrindas
2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, su visais pakeitimais (toliau – Bendrasis bendrosios išimties reglamentas)

2. Duomenys apie projekto įgyvendinimo planą (toliau – PIP) ar projektą
PIP ar projekto numeris
Pareiškėjo ar projekto vykdytojo pavadinimas
Projekto pavadinimas
Projekto partnerio (-ių) pavadinimas (-ai)

3. PIP ar projekto patikra dėl atitikties Bendrajam bendrosios išimties reglamentui
Nr.	Klausimai	Rezultatas	Pastabos

Taip	Ne	Netaikoma
3.1	Bendrieji reikalavimai
3.1.1	Kokiai kategorijai priskiriamas pareiškėjas? (pasirinkti tik vieną variantą)
3.1.1.1.	Maža įmonė
3.1.1.2.	Vidutinė įmonė
3.1.1.3.	Didelė įmonė
3.1.2.	Kokiai kategorijai priskiriamas partneris? (jei taikoma) (pasirinkti tik vieną variantą)
3.1.2.1.	Maža įmonė
3.1.2.2.	Vidutinė įmonė
3.1.2.3.	Didelė įmonė
3.1.3.	Ar teikiama valstybės pagalba atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 1 straipsnio 1 dalį?
3.1.4.	Ar valstybės pagalba nėra teikiama pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 1 straipsnio 2 dalį?
3.1.5.	Ar valstybės pagalba nėra teikiama pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 1 straipsnio 3 dalį?
3.1.6.	Ar valstybės pagalba nėra teikiama pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 1 straipsnio 4 dalį?
3.1.7.	Ar valstybės pagalba nėra teikiama sunkumų patiriančiam subjektui, kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnio 18 punkte?
3.1.8.	Ar valstybės pagalbos suteikimas nėra susietas su įpareigojimu pagalbos gavėjui turėti būstinę atitinkamoje valstybėje narėje arba būti iš esmės įsisteigusiu toje valstybėje narėje (t. y. įpareigojimu turėti būstinę atitinkamoje valstybėje narėje arba būti iš esmės įsisteigusiu toje valstybėje narėje nelaikomas reikalavimas turėti įsisteigimo ar įregistravimo vietą pagalbą teikiančioje valstybėje narėje mokėjimo metu)?
3.1.9.	Ar valstybės pagalbos suteikimas nėra susietas su įpareigojimu pagalbos gavėjui naudoti šalyje pagamintas prekes arba teikiamas paslaugas?
3.1.10.	Ar valstybės pagalbos ribos neapeinamos dirbtinai išskaidant pagalbos schemas arba pagalbos projektus pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 2 dalį?
3.1.11.	Ar teikiama valstybės pagalba yra skaidri pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 5 straipsnio nuostatas?
3.1.12.	Ar teikiama valstybės pagalba turi skatinamąjį poveikį pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 6 straipsnio 2 dalį? (kai teikiama pagalba kultūrai ir paveldui išsaugoti, netaikomas Bendrojo bendrosios išimties reglamento 6 straipsnio 5 dalies h punkte nustatytas reikalavimas, jeigu tenkinamos Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53 straipsnyje nustatytos sąlygos)
3.1.13.	Ar teikiama valstybės pagalba turi skatinamąjį poveikį pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 6 straipsnio 3 dalies b punktą? (kai teikiama pagalba kultūrai ir paveldui išsaugoti, netaikomas Bendrojo bendrosios išimties reglamento 6 straipsnio 5 dalies h punkte nustatytas reikalavimas, jeigu tenkinamos Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53 straipsnyje nustatytos sąlygos)
3.1.14.	Ar valstybės pagalbos intensyvumas ir tinkamos finansuoti išlaidos atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 7 straipsnio 1 dalį?
3.1.15.	Ar yra laikomasi sumavimo reikalavimų pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 8 straipsnio 1, 3 ir 5 dalis?
3.2. Reikalavimai pagalbai sporto ir daugiafunkcei laisvalaikio infrastruktūrai
3.2.1.	Ar sporto infrastruktūros naudojimas atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 2 dalį?
3.2.2.	Ar laisvalaikio infrastruktūra atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 3 dalį?
3.2.3.	Ar sporto ir daugiafunkcės laisvalaikio infrastruktūros naudojimas atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 4 dalį?
3.2.4.	Ar sporto infrastruktūros naudojimo kainų nustatymo sąlygos skelbiamos visuomenei pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 5 dalį?
3.2.5.	Ar koncesija ar kitas patikėjimas trečiajai šaliai statyti, atnaujinti ir (arba) eksploatuoti sporto arba daugiafunkcę laisvalaikio infrastruktūrą suteikiamas pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 6 dalį?
3.2.6.	Ar pagalbos yra prašoma tinkamoms finansuoti išlaidoms, kurios pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 8 dalį yra investicinės išlaidos į materialųjį ir nematerialųjį turtą (kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 2 straipsnio 29 ir 30 punktuose)?
3.2.7.	Ar nėra viršijama investicinė valstybės pagalba sporto ir daugiafunkcei laisvalaikio infrastruktūrai: projektui teikiamos valstybės pagalbos dydis neviršija 33 mln. Eur sumos arba visa projekto vertė neviršija 110 mln. Eur sumos (kai finansuojama sporto ir daugiafunkcė laisvalaikio infrastruktūra) ?
3.2.8.	Ar pagalbos suma neviršija tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos veiklos pelno skirtumo, kaip nurodyta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 55 straipsnio 10 dalyje?
3.3. Reikalavimai pagalbai vietos infrastruktūrai
3.3.1.	Ar teikiama valstybės pagalba atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56 straipsnio 1 dalį?
3.3.2.	Ar infrastruktūros naudojimas atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56 straipsnio 3 dalį?
3.3.3.	Ar koncesija ar kitas patikėjimas trečiajai šaliai eksploatuoti infrastruktūrą suteikiami pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56 straipsnio 4 dalį?
3.3.4.	Ar valstybės pagalbos yra prašoma išlaidoms, kurios yra tinkamos finansuoti pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56 straipsnio 5 dalį?
3.3.5.	Ar valstybės pagalba nėra teikiama specialiajai infrastruktūrai?
3.3.6.	Ar nėra viršijama investicinė valstybės pagalba vietos infrastruktūrai 11 mln. Eur sumos arba visa investicijų į vieną infrastruktūros objektą vertė neviršija 22 mln. Eur (kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies cc punkte)?
3.3.7.	Ar valstybės pagalbos suma neviršija tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos veiklos pelno skirtumo, kaip nurodyta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56 straipsnio 6 dalyje?
3.4. Reikalavimai pagalbai kultūros ir kultūros paveldo infrastruktūrai
3.4.1.	Ar valstybės pagalba teikiama Reglamento (ES) Nr. 651/2014 53 straipsnio 2 dalyje nurodytiems kultūros tikslams ir kultūrinei veiklai?
3.4.2.	Ar teikiama valstybės pagalba yra investicinė pagalba?
3.4.3.	Ar nėra viršijama investicinė valstybės pagalba kultūros ir kultūros paveldo infrastruktūrai: 165 mln. Eur vienam projektui (kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies z punkte)?
3.4.4.	Ar valstybės pagalbos yra prašoma Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53 straipsnio 4 dalyje nurodytoms tinkamoms išlaidoms finansuoti?
3.4.5.	Ar valstybės pagalbos suma neviršija tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos veiklos pelno skirtumo, kaip nurodyta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 53 straipsnio 6 dalyje?
3.5.	Reikalavimai vidaus vandenų uostams
3.5.1.	Ar valstybės pagalba nėra teikiama degalų papildymo infrastruktūrai, kuria laivams tiekiamas iškastinis kuras, pavyzdžiui, dyzelinas, gamtinės dujos (suslėgtos gamtinės dujos) ir suskystintos gamtinės dujos bei suskystintos naftos dujos, statyti, įrengti ar atnaujinti?
3.5.2.	Ar valstybės pagalbos yra prašoma išlaidoms, kurios yra tinkamos finansuoti pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56c straipsnio 2 ir 2a dalis?
3.5.3.	Ar valstybės pagalbos nėra prašoma išlaidoms, kurios yra netinkamos finansuoti pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56c straipsnio 3 dalį?
3.5.4.	Ar nėra viršijama pagalbos suma projektui, nustatyta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 4 straipsnio 1 dalies ff punkte?
3.5.5.	Ar valstybės pagalbos suma neviršija pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56b straipsnio 2 ir 2a dalis tinkamų finansuoti išlaidų ir investicijos arba dugno gilinimo veiklos pelno skirtumo, kaip nurodyta Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56c straipsnio 4 dalyje?
3.5.6.	Ar koncesija ar kitas patikėjimas trečiajai šaliai eksploatuoti infrastruktūrą suteikiami pagal Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56c straipsnio 6 dalį?
3.5.7.	Ar remiamos uosto infrastruktūros panaudojimas atitinka Bendrojo bendrosios išimties reglamento 56c straipsnio 7 dalį?
4.	Ar projektas atitinka valstybės pagalbos taisykles?
_____________________________________ (patikrą atlikusios institucijos atsakingo asmens pareigų pavadinimas)	____________ (data)	_________________________________ (vardas ir pavardė, parašas*)

* Jei pildoma popierinė versija

_________________________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1V-414, 2024-07-02, paskelbta TAR 2024-07-02, i. k. 2024-12349

Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01

(RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą

ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“

finansavimo gairių

5 priedas

PROJEKTŲ ATITIKTIES DE MINIMIS PAGALBOS TAISYKLĖMS PATIKROS LAPAS

I. Duomenys apie paraišką ar projektą
Paraiškos ar projekto numeris
Projekto pavadinimas
Pareiškėjo ar projekto vykdytojo ar partnerio ar galutinio naudos gavėjo pavadinimas

II. Atitikties 2023 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 2023/dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai su visais pakeitimais (toliau - De minimis reglamentas) nustatytoms sąlygoms vertinimas
Klausimai	Rezultatas	Pasirinkimo pagrindimas

Taip	Ne	Netaikoma

1.	Ar pareiškėjas / projekto vykdytojas / partneris (-iai) / galutinis naudos gavėjas vykdo pirminės žvejybos ir akvakultūros produktų gamybos veiklą?	□	□
2.	Ar pareiškėjas / projekto vykdytojas / partneris (-iai) / galutinis naudos gavėjas vykdo žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimo ir prekybos veiklą, kai pagalbos dydis nustatomas pagal įsigytų arba rinkai pateiktų produktų kainą arba kiekį?	□	□
3.	Ar pareiškėjas / projekto vykdytojas / partneris (-iai) / galutinis naudos gavėjas vykdo pirminės žemės ūkio produktų gamybos veiklą?	□	□
4.	Ar pareiškėjas / projekto vykdytojas / partneris (-iai) / galutinis naudos gavėjas veikia žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriuje, kuriam pagalbos dydis nustatomas pagal iš pirminių gamintojų įsigytų arba atitinkamų įmonių rinkai pateiktų produktų kainą arba kiekį?	□	□
5.	Ar pareiškėjas / projekto vykdytojas / partneris (-iai) / galutinis naudos gavėjas veikia žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais sektoriuje, kuriam pagalba priklauso nuo to, ar bus iš dalies arba visa perduota pirminiams gamintojams?	□	□
6.	Ar pagalba teikiama su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse (t. y. veiklai, tiesiogiai susijusiai su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla)?	□	□
7.	Ar pareiškėjui / projekto vykdytojui / partneriui (-iams) / galutiniam naudos gavėjui teikiama pagalba priklauso nuo to, ar daugiau vartojama vietinių nei importuotų prekių ar paslaugų?	□	□
8.	Jei pareiškėjas / projekto vykdytojas / partneris (-iai) / galutinis naudos gavėjas vykdo veiklą ne tik šio priedo 1–5 punktuose nurodytuose sektoriuose, kuriuose de minimis pagalba pagal De minimis reglamentą neteikiama, bet taip pat ir viename ar keliuose sektoriuose, kuriuose pagal De minimis reglamentą de minimis pagalba gali būti teikiama, ar tinkamomis priemonėmis (pvz., atskiriant veiklos sritis ar apskaitą) užtikrinama, kad veiklai šio priedo 1–5 punktuose nurodytuose sektoriuose nebus teikiama de minimis pagalba?	□	□	□
9.	Ar bendra vienai įmonei suteikta de minimis pagalbos suma Lietuvoje viršija (ar konkrečiu atveju viršys suteikus de minimis pagalbą) 3200 000 Eur per bet kurį trejų metų laikotarpį?	□	□
10.	Jei dvi įmonės susijungė arba viena įsigijo kitą, ar apskaičiuojant, ar nauja de minimis pagalba naujajai arba įsigyjančiajai įmonei viršija atitinkamą viršutinę ribą, atsižvelgta į visą ankstesnę de minimis pagalbą, suteiktą bet kuriai iš susijungiančių įmonių?	□	□	□
11.	Jei viena įmonė suskaidyta į dvi ar daugiau atskirų įmonių, ar iki suskaidymo suteikta de minimis pagalba priskiriama įmonei, kuri ja pasinaudojo (t. y. įmonei, perimančiai veiklą, kuriai vykdyti de minimis pagalba panaudota)? Jei toks priskyrimas neįmanomas, ar de minimis pagalba proporcingai paskirstoma remiantis naujųjų įmonių nuosavo kapitalo balansine verte suskaidymo įsigaliojimo dieną?	□	□	□
12.	Ar teikiamo finansavimo bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuotas tinkamai, teikiama de minimis pagalba yra skaidri?	□	□	(Nurodyti De minimis reglamento 4 straipsnio dalį, pagal kurią teikiama de minimis pagalba laikoma skaidria)
13.	Ar de minimis pagalba sumuojama pagal De minimis reglamento reikalavimus?	□	□
14.	Ar teikiama de minimis pagalba patenka į De minimis reglamento galiojimo laikotarpį?	□	□

III. Išvada dėl atitikties De minimis reglamente nustatytoms sąlygoms
Klausimas	Rezultatas	Pasirinkimo pagrindimas/nustatytos rizikos

Taip	Ne

16.	Ar teikiamas finansavimas ir (ar) kitokio pobūdžio pagalba atitinka De minimis reglamentą?	□	□
_____________________________________ (vertintojas)	____________ (parašas)	____________ (data)
Patikros peržiūra: □ Išvadai pritarti □ Išvadai nepritarti Pastabos:_______________________________________________________________________
______________________________________ (vadovas)	____________ (parašas)	____________ (data)

____________________

Priedo pakeitimai:

Nr. 1V-677, 2023-10-24, paskelbta TAR 2023-10-24, i. k. 2023-20684

Nr. 1V-414, 2024-07-02, paskelbta TAR 2024-07-02, i. k. 2024-12349

Pakeitimai:

1.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija, Įsakymas

Nr. 1V-677, 2023-10-24, paskelbta TAR 2023-10-24, i. k. 2023-20684

Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2023 m. balandžio 7 d. įsakymo Nr. 1V-199 „Dėl Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ finansavimo gairių patvirtinimo“ pakeitimo

2.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija, Įsakymas

Nr. 1V-414, 2024-07-02, paskelbta TAR 2024-07-02, i. k. 2024-12349

Dėl vidaus reikalų ministro 2023 m. balandžio 7 d. įsakymo Nr. 1V-199 „Dėl Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ finansavimo gairių patvirtinimo“ pakeitimo

3.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija, Įsakymas

Nr. 1V-125, 2025-02-21, paskelbta TAR 2025-02-21, i. k. 2025-02783

Dėl vidaus reikalų ministro 2023 m. balandžio 7 d. įsakymo Nr. 1v-199 „Dėl Regioninės pažangos priemonės 01-004-07-02-01 (RE) „Pagerinti viešųjų paslaugų prieinamumą, darbo vietų pasiekiamumą ir tam reikalingų išteklių naudojimo efektyvumą“ finansavimo gairių patvirtinimo“ pakeitimo